Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11483 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Državni zbor bo na izredni seji danes potrjeval novelo zakona o dolgotrajni oskrbi. Opozicija je kritična do načina financiranja, češ da je preveč obremenilno, koalicija ga zagovarja. V Skupnosti socialnih zavodov opozarjajo, da je obseg predvidenih storitev prenizek. Največja težava sicer ostajajo kadri. Drugi poudarki: - Svet RTV Slovenija danes o ustreznosti kandidatov za člana uprave. - Evropska unija in Tunizija sklenili dogovor o preprečevanju nezakonitih migracij. - Đoković v finalu teniškega turnirja Wimbledon klonil pred Alcarazom.
Vročinski val še naprej vztraja v Sloveniji in Evropi. Pričakovati je celo, da bodo temperature danes in jutri še nekoliko višje kot v preteklih dneh. Medtem pa se polnijo tako turistične nastanitve kot ceste, ki vodijo do njih. Pristojni pričakujejo, da bo promet po državi gost tudi danes. Druge teme: - Poročila o obstreljevanju tokrat iz zasedenega Krimskega polotoka - Slovenske gore terjale življenje, pristojni opozarjajo na previdnost - Na Dirki po Franciji danes druga alpska etapa, razlika med vodilnima minimalna
Zavarovalnice pospešeno popisujejo škodo, ki je nastala v četrtkovih neurjih. Po prvih ocenah je ta večja od posledic spomladanskih ujm. Na terenu so tudi predstavniki vlade. Premier Robert Golob je ob ogledu kmetijske škode v Brežicah obljubil, da bodo škodo poskušali povrniti čim hitreje. Druge teme: - Mineva leto dni od začetka požarov na Krasu - Po Italiji zaradi stavke danes ohromljen letalski promet - Pred kolesarji na Dirki po Franciji prva alpska etapa
Padavine so oslabele, razdejanje po včerajšnjih silovitih neurjih pa je veliko. V številnih krajih je padala toča, na Dolenjskem je bila rekordno velika, nekatere reke so prestopile bregove. V večernih urah je močno narasla reka Cerknica, ki je poplavljala v večjem delu doline. Danes bodo po državi ob umiritvi razmer nadaljevali odpravljanje posledic neurij in popis škode. V Drugi jutranji kroniki ne preslišite še: Drugi poudarki oddaje: - Pridobili smo izhodišča pokojninske reforme: za zvišanje starostne meje ob upokojitvi predvideni trije scenariji - Novi predsednik uprave RTV Zvezdan Martič napovedal normalizacijo odnosov - Kolesarji na dirki po Franciji proti Alpam in začetku odločilnih bojev
Silovita neurja z močnim vetrom in točo, ki so včeraj predvsem v severni polovici države povzročila veliko škode, so se pozno sinoči na srečo končala. Po državi se bo danes nadaljevalo odpravljanje posledic in popis škode. Med drugim tudi v Cerknem, ki so ga včeraj zvečer prizadele poplave. Drugi poudarki oddaje: - V ospredju obiska premierja Goloba na Hrvaškem tudi energetsko sodelovanje - Člani sveta RTV Slovenija za predsednika uprave zavoda izbrali Zvezdana Martiča - Nogometaši Domžal in Maribora na prvi kvalifikacijski tekmi za konferenčno ligo neprepričljivi
Severno polovico države so v zgodnjih jutranjih urah zajela silovita neurja z močnim vetrom, ponekod tudi točo. Veter je podiral drevesa in odnašal strehe, poročajo tudi o izpadih eletkrike in poplavljenih objektih. Po doslej znanih informacijah je bilo najhuje na območju Velenja in v Pomurju. Drugi poudarki oddaje: - Državni zbor o odstopu zdravstvenega ministra in ukrepih za neokrnjeno preskrbo z zdravili. - Na vrhu Nata zaveza o povečanju obrambnih izdatkov; Ukrajini obljubili članstvo. - V Narodnem domu v Trstu ob obletnici požiga odprtje multimedijskega centra.
O vetrolomu zaradi močnega vetra med drugim poročajo iz Maribora, Kungote, Apač, Radencev, Murske Sobote, Dravograda, Velenja in Bovca. Kot navaja spletni portal Neurje.si, je del Bohinja brez električne energije. Med drugim je v Biljah pri Novi Gorici in Kranju padala toča. O škodi zaradi vdora vode v objekte poročajo iz Trbovelj in Velenja, kjer je veter odkril strehe več stanovanjskih in kmetijskih objektov. Na centru za obveščanje so do petih prejeli več kot 200 klicev o dogodkih. Druge teme: - Poslanci se bodo seznanili z odstopom zdravstvenega ministra Bešiča Loredana. - Ukrajino po koncu vrha zveze Nato pretresli novi zračni napadi. - V Kidričevem tovornjaki odslej lažje do industrijskega območja.
Voditelji zveze Nato so se na vrhu v Vilni strinjali, da je prihodnost Ukrajine v zavezništvu, ko bodo izpolnjeni pogoji za to. Takrat bodo Kijevu olajšali vključevanje. Po besedah generalnega sekretarja Jensa Stoltenberga so soglašali z umikom zahteve po izpolnitvi akcijskega načrta za članstvo. To bo spremenilo pot Ukrajine v zavezništvo iz dvostopenjskega procesa v enostopenjskega. Ostali poudarki oddaje: Pokojninska reforma predvideva spodbude za delo po dopolnjenih 40-ih letih delovne dobe Digitalizacija zdravstva bo čakala na jesen in novega ministra Nogometaši Olimpije v uvodni kvalifikacijski tekmi za ligo prvakov premagali latvijski Valmiero
Turčija bo nehala zavirati vstop Švedske v zvezo Nato, je sinoči pred začetkom vrha zavezništva napovedal turški predsednik Redžep Tajip Erdogan. Kot je po srečanju z njim in švedskim premierjem Ulfom Kristerssonom dejal generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg, gre za zgodovinski dan. Erdogan se je po njegovih besedah jasno zavezal, da bo pristopni protokol poslal v parlament in tesno sodeloval z njim, da bi zagotovil ratifikacijo. Kdaj se bo to zgodilo, sicer ni znano, tudi turški parlament bi si za odločanje o tem lahko vzel kar nekaj časa. Drugi poudarki: - Nemško politiko skrbi vse večja podpora skrajni desnici. - Slovenija pošilja v Bruselj popravljeni načrt za okrevanje. - Pogačar v drugi del dirke po Franciji s 17-imi sekundami zaostanka.
Išče se nov zdravstveni minister! Potem ko je Danijel Bešič Loredan v petek podpisal odstopno izjavo zaradi razhajanj s premierom glede krepitve javnega zdravstva, se bo z ministrovim odstopom ta teden seznanil državni zbor. Predsednik vlade Robert Golob mora hitro najti nekoga, ki bo izpeljal ključno reformo v tem mandatu, morda bo resor začasno prevzel sam. Drugi poudarki oddaje: - Vlada o razrezu proračunov prihodnjih dveh let: treba bo zategniti pas - Zunanji ministri Italije, Hrvaške in Slovenije tudi o ukrepih na zahodnobalkanski migrantski poti - Mladinske košarkarice spisale zgodovino - osvojile naslov evropskih prvakinj
Kakšen bo pristop vlade k reševanju nakopičenih težav v zdravstvu po odstopu ministra Danijela Bešiča Loredana? Zdravniške organizacije skrbi, da bi se prepotrebna zdravstvena reforma ustavila, a premier Robert Golob zagotavlja, da se to ne bo zgodilo. O morebitnih kandidatih bodo razpravljali prihodnji teden, a je malo verjetno, da bo ime nove ministrice ali ministra za zdravje že znano. Drugi poudarki oddaje: - Požar v parku Aqualuna v Termah Olimia pogašen - Ob rekordnih turističnih sezonah tudi rekordni dobički podjetij; v Italiji najbolj navzgor cene prevoza - Skladba Torek zmagovalka letošnjih Melodij morja in sonca
Danijel Bešič Loredan po dobrem letu dni zapušča položaj ministra za zdravje. Nad odstopom niso presenečeni ne v koaliciji niti opoziciji. Kot je dejal premier Rober Golob, ki je ministru predložil odstopno izjavo, imata z Bešičem Loredanom različne poglede na krepitev javne zdravstvene mreže. Okrepitev javnega zdravstva po odstopu ministra pričakujejo tudi v Zavodu za zdravstveno zavarovanje. Nekateri drugi poudarki oddaje: - V Španiji začetek volilne kampanje pred parlamentarnimi volitvami - Zaradi nesoglasij glede migracij razpadla nizozemska vlada - Občutno povečanje kibernetskih napadov pri rezervacijah počitniških namestitev. Na kaj je dobro biti pozoren?
Na zaslišanje ključnih prič glede sumov političnega vpletanja v delo policije bo treba počakati še nekaj časa. Seji pristojne parlamentarne preiskovalne komisije, ki sta bili predvideni za danes in v ponedeljek, so preložili, potem ko sta se med drugimi opravičila nekadanji prvi policist Boštjan Lindav in nekdanja notranja ministrica Tatjana Bobnar.Medtem še vedno odmeva včerajšnja odločitev državnega zbora o dokončni ukinitvi dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja: - To razen umika zasebnih zavarovalnic še zdaleč ne rešuje težav zdravstva - Direktor mariborskega UKC-ja Crnjac se poslavlja z oktobrom - Požar v domu starejših občanov v Milanu terjal najmanj šest smrtnih žrtev
Parlamentarna komisija, ki preiskuje sume političnega vmešavanja v delo državnih organov - kot kaže - dela ne bo začela pred poletjem. Tako nekdanji prvi mož policije Boštjan Lindav kot nekdanja notranja ministrica Tatjana Bobnar sta se opravičila z zaslišanja. Druge teme: - Pred vrhom Nata še zadnji poskusi ratifikacije švedske prošnje - Direktor UKC Maribor Crnjac se z oktobrom poslavlja - Nova Gorica v spremembo parkirne ureditve
Na izredni seji državnega zbora bo danes zadnje glasovanje pred uveljavitvijo spremembe prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja v obvezen prispevek. Stal bo 35 evrov za vse, od prvega januarja ga bodo obračunavali od neto plač. Določena je tudi proračunska varovalka, in to kar v višini 240 milijonov. To je samo ena v nizu dodatnih obremenitev proračuna, napovedana je še varovalka v višini 190 milijonov za dolgotrajno oskrbo, odprta so plačna pogajanja za odpravo nesorazmerij, ki bodo stala najmanj 300 milijonov. Druge teme oddaje: - Poslanci tudi o spremljanju cen v vsej verigi preskrbe s hrano - Ameriška finančna ministica v Peking na misijo nemogoče - Gospodarstveniki svarijo: Zaradi zastojev na cestah izgubljamo milijarde
Pred poslanci sta danes dve izredni seji, na katerih bodo razpravljali o petih predlogih zakonov. V ospredju bo končna odločitev o usodi dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Ta bi lahko proračun obremenila za okoli 240 milijonov evrov, zato se že vrstijo svarila glede fiskalne vzdržnosti. V nadaljevanju pa še o teh temah: - Pred poslanci odločitev o spremljanju cen v prehranski verigi - Po Blinknu na Kitajsko tudi ameriška finančna ministrica Janet Yellen - V Šmarju pri Jelšah 30 novih oskrbovanih stanovanj
Zavod za zaposlovanje bo objavil podatke o številu junija registriranih brezposelnih. Aprila in maja jih je bilo najmanj po letu 1990. Na trgu dela ostaja optimizem, razmere za zaposlovanje so ugodne. Bo tako tudi v prihodnje? Potem ko je ponudba blaga po pandemiji komaj dohajala podivjano povpraševanje, se zdaj dogaja nasprotno: povpraševanje se umirja, cikel se že nekaj časa obrača navzdol. Iz Nemčije poročajo o zmanjšanju naročil zaradi inflacije, previdnosti kupcev in dražjega zadolževanja, pa tudi zaradi višjih plač in drugih stroškov. Novih naročil je manj tudi za slovenska proizvodna podjetja, nekateri tuji kupci preklicujejo že izdana naročila. Storitvena dejavnost se za zdaj še drži nad vodo. Ali bo Slovenija v drugi polovici leta v recesiji? Druge teme oddaje: - Tudi najnovejšemu predlogu uvedbe minimalne plače v Italiji ne kaže dobro - Ob nasilju v Dženinu na Zahodnem bregu še palestinsko-izraelsko obstreljevanje na območju Gaze - Odbojkarska reprezentanca tretji turnir lige narodov na Filipinih začenja proti Poljski
Neveljaven email naslov