Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11483 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Po številnih pripombah na predlog prvega reformnega zakona v zdravstvu je ministrstvo za zdravje osnutek vsebinsko precej spremenilo in ga iz zakona o zdravstvenem informacijskem sistemu preimenovalo v zakon o digitalizaciji zdravstva. S popravljenim zakonskim predlogom, ki prinaša predvsem dodatne ukrepe za varovanje osebnih podatkov, se bo danes seznanil Ekonomsko-socialni svet, v kratkem pa ga bo obravnavala tudi vlada. Druge teme oddaje: - Zveza Nato bo na Kosovo napotila dodatnih 700 vojakov - Edini industrijski gasilski enoti v Pomurju grozi propad - Košarkarji Olimpije izenačili polfinalno serijo jadranske lige proti Partizanu
Zaposleni v visokem šolstvu bodo zahteve po odpravi plačnih krivic danes okrepili s stavkovnimi shodi in prekinitvijo dela. Minister za visoko šolstvo Igor Papič meni, da je stavka nepotrebna, saj se o plačnih nesorazmerjih pogovarjajo v okviru krovnih pogajanj. V drugih temah: - RTV bo dobil novo vodstvo. Kakšna so zagotovila, da se politika ne bo vmešavala v delo medijske hiše? - Krepitev napetosti na severu Kosova. Po spopadih sil Kforja in Srbov več deset ranjenih, med njimi ni slovenskih vojakov. - Mineva eno leto od smrti Borisa Pahorja. Spominu na pričevalca vojnih grozot se bodo poklonili v Trstu in Bruslju.
Vlada je torej sindikatom javnega sektorja predstavila svoj predlog odprave plačnih nesorazmerij, vreden 267 milijonov evrov. Sindikati se bodo do njega še opredelili, a poudarjajo, da so njihovi apetiti precej večji. Jutri se bodo sicer začela tudi pogajanja po plačnih stebrih. Druge teme oddaje: - Zaradi stavke na treh javnih univerzah danes odpade pedagoški proces - V spopadih med Kforjem in kosovskimi Srbi več kot 50 ranjenih - V Kidričevem slovesno odprli novo obrtno cono
V Rimu se je z zmagoslavjem Primoža Rogliča včeraj končala 106-a kolesarska dirka po Italiji. Po dveh francoskih Tourih, ki ju je osvojil Tadej Pogačar, in treh španskih Vueltah, na katerih je zmagal Roglič, je od včeraj v slovenski športni lasti prvič tudi italijanski Giro. V oddaji tudi: - Čakalne vrste v zdravstvu kljub denarju vse daljše; nujni so tudi nefinančni ukrepi - Turčijo bo še pet let vodil Erdogan - Bo kompromisni dogovor o zvišanju ameriškega javnega dolga prepričal razdeljeni kongres?
Pred slovenskim športom je nov zgodovinski dan. Rožnato majico najboljšega kolesarja na dirki po Italiji bo prvič v zgodovini v Rim pripeljal Slovenec. Primoža Rogliča danes čaka le še parada šampionov, potem ko je na včerajšnjem kronometru pometel s konkurenco. Druge teme: - Vrh ameriške politike načeloma dosegel dogovor o zvišanju zgornje meje dolga. - Na shodu proti nasilju v Srbiji poskus vdora v tamkajšnjo radiotelevizijo. - Zlata palma Cannskega filmskega festivala filmu Anatomija padca francoske režiserke Justine Triet.
Ustavni sodniki so s štirimi glasovi za in enim proti odpravili začasno zadržanje nekaterih členov novele zakona o RTV Slovenija. Odločitev vodi v ukinitev nadzornega in programskega sveta RTV - in vzpostavitev novega, 17-članskega sveta v enem tednu po objavi sklepa v Uradnem listu. Za odpravo zadržanja so glasovali sodniki Matej Accetto, Rajko Knez, Katja Šugman Stubbs in Špelca Mežnar. Proti je glasoval sodnik Rok Svetlič, sodnika Marko Šorli in Klemen Jaklič nista glasovala. Ustavni sodniki priznavajo, da je odprava začasnega zadržanja posledica spoznanja, da trenutno ni potrebne večine za vsebinsko odločitev. Druge teme: - Ljubljansko-haaška konvencija: orodje za mednarodno sodelovanje pri preganjanju najhujših zločinov. - Na shodu v Beogradu več 10 tisoč ljudi podprlo predsednika Vučića, ki zapušča vrh Napredne stranke. - Bodo Svete Višarje prizorišče nove slovenske kolesarske pravljice?
Novo vodstvo družbe 2TDK bo danes predstavilo novosti glede projekta Drugi tir. Končal naj bi se nekaj mesecev prej, kot je napovedalo prejšnje vodstvo, tudi ocena njegove vrednosti je manjša. Stal naj bi milijardo 109 tisoč evrov. Še nekaj drugih poudarkov oddaje: - Državni zbor na izredni seji o priporočilih SDS za izboljšanje položaja upokojencev. - Dobitnik letošnje desetnice za izvirno otroško in mladinsko leposlovje Andrej Predin za knjigo Arlan pod preprogo. - V Trbižu vse pripravljeno na jutrišnjo 20-to etapo dirke po Italiji.
Poslovodstvo družbe 2TDK, zadolženo za graditev drugega tira Divača-Koper, bo danes predstavilo potek gradnje oziroma trenutno stanje na trasi ter novelacijo investicijskega programa. Vlada je namreč včeraj potrdila spremenjen investicijski program, po katerem se bo projekt zaključil konec leta 2025. Ocenjena vrednost projekta je nekaj nad 1,1 milijarde evrov. V oddaji tudi: - ZDA kljub ruskemu premeščanju jedrskega orožja v Belorusijo, ne bodo prilagajale svoje jedrske drže - Srbski predsednik Vučić z današnjim shodom nad jutrišnji protest opozicije - Mariborski mestni svetniki podprli načrte za graditev 60 stanovanj za mlade
Poslanci se bodo prvič lotili novele o preoblikovanju dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja v obvezni prispevek, ki se iz zasebnih zavarovalnic prenaša na zdravstveno blagajno. Kot pravi direktorica zdravstvene blagajne Tatjana Mlakar, je najbolj moteče, da v predlogu zakona ni finančnih izračunov. Zavarovalnice napovedujejo tožbe, marsikoga skrbi, kolikšna bo višina obveznega prispevka, ko ga ne bo več kril proračun. Ostali poudarki oddaje: Asistentke in asistenti osebne asistence danes stavkajo Donald Trump je v tekmi za republikansko predsedniško nominacijo dobil močnega izzivalca. Kandidaturo je sinoči napovedal guverner Floride Ron Desantis, ki si je utrdil položaj s skrajno konservativnimi reformami. Poslovila se je legendarna Tina Turner. Kariera kraljice rokenrola je zajela kar 60 let. Z več kot 100 milijoni prodanih plošč velja za eno od najuspešnejših glasbenic.
Poslanci in poslanke imajo danes na mizi predlog novele zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, s katero namerava koalicija preoblikovati dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Predlog je poskrbel za kar nekaj razburjenja, predvsem med zavarovalnicami. Preostale novice: Asistentke in asistenti osebne asistence danes stavkajo. Guverner Floride DeSantis tudi uradno naznanil predsedniško kandidaturo. Poslovila se je kraljica rokenrola Tina Turner.
Rebalans proračuna za letos, ki ga vlada označuje za tehničnega, češ da ga je pripravila zaradi treh novih ministrstev, bo zaznamoval današnje nadaljevenje redne parlamentarne seje. Ob visokem primanjkljaju fiskalni svet opozarja na enkratne ukrepe, ki postanejo stalni, kot se je to zgodilo ob lanski vezavi zdravstvene blagajne na državni proračun. V oddaji pa tudi o tem: - Ob prvi obletnici stavke na RTV Slovenija opozorila o veliki škodi, tudi poslovni, ki jo povzroča vodstvo javnega medija - Protestna enourna prekinitev dela na največji upravni enoti pri nas zaradi nizkih plač, obsega dela in kadrovske stiske - Dve milijardi evrov pomoči italijanske vlade deželi Emilija - Romanja za odpravo posledic uničujočih poplav
Pol leta po potrditvi proračuna je pred poslanci danes že prvi rebalans. Vlada navaja, da gre za tehnično rešitev zaradi reorganizacije ministrstev. Kljub visokemu predvidenemu primanjkljaju vanj še niso vključeni stroški sprememb zdravstvenega zavarovanja in finančni izid pogajanj o odpravi plačnih nesorazmerij v javnem sektorju. V oddaji pa še o teh temah: - Po poplavah v Italiji vlada z obsežnim svežnjem pomoči - Neurje z vetrom in točo prizadelo MAribor z okolico - Enourna stavka zaposlenih na ljubljanski upravni enoti
Na prvem forumu, ki ga pripravlja predsednica republike Nataša Pirc Musar, bodo danes strokovnjaki s področja zdravstva in politike ter predstavniki civilne družbe govorili o reformi zdravstva. Ministrstvo je doslej izvedlo dva pomembnejša ukrepa, a rezultati za zdaj niso spodbudni, opozarja svetovalec za zdravstvene sisteme Dorjan Marušič. V oddaji tudi: - Poslanke in poslance čaka splošna obravnava predloga novele zakona o zaščiti živali; nasprotujejo mu tako kmetje kot veterinarska stroka. - V ospredju srečanja obrambnih ministrov Evropske unije nadaljnja vojaška podpora Ukrajini, predvsem povečanje sredstev zanjo. - Slovenski hokejisti nastop na svetovnem prvenstvu elitne skupine v Latviji končali brez točk, Slovenija in Madžarska se vračata na nižjo kakovostno raven tekmovanja.
Zdravstvo ostaja izpostavljena tema v slovenski politiki. O različnih pogledih in rešitvah na tem področju bodo danes spregovorili številni strokovnjaki, ki se bodo udeležili posveta s predsednico države Natašo Pirc Musar. Druge teme: - Ustavni sodniki še brez sklepa o ustavnosti novele zakona o RTV Slovenija - Boji v ruski obmejni regiji Belgorod, Kijev zanika vpletenost - Komunalne storitve na Ptuju po podražitvah sedaj nekoliko cenejše
Ustavno sodišče ima na današnji seji na dnevnem redu znova pobudo za oceno ustavnosti novele zakona o RTV Slovenija, ki jo je poleg prvopodpisanega predsednika programskega sveta RTV Petra Gregorčiča vložilo več vodilnih na RTV. Na seji sredi meseca naj bi imeli ustavni sodniki na mizi predlog sklepa, s katerim bi odpravili začasno zadržanje izvrševanja dela zakona, vendar na koncu niso sprejeli nobene odločitve. Druge teme: - Grški premier Micotakis kljub veliki zmagi na volitvah nakazuje skorajšnje predčasne, saj si želi vladati brez koalicijskih partnerjev. - Evropski zunanji ministri v Bruslju predvsem o novem, enajstem svežnju sankcij proti Rusiji. - Začenja se 17-ti mednarodni festival Svetlobna gverila, ki se letos ukvarja z gentrifikacijo prostora in zmanjševanjem njegove dostopnosti.
S poslanskimi vprašanji predsedniku vlade Robertu Golobu in ministrski ekipi se bo začela redna seja državnega zbora. Pred poslankami in poslanci je tudi nekaj žgočih zadev. Med drugim bodo imeli na mizi rebalans proračuna in predlog novele za preoblikovanje dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Drugi poudarki oddaje: - Pred ustavnimi sodniki znova ustavna pobuda o noveli zakona o RTV Slovenija - V Grčiji prepričljiva zmaga vladajočih konservativcev, a s premalo glasov za samostojno oblikovanje vlade - Novi župan občine Rače-Fram Samo Rajšp
Voditelji držav G7 bodo danes sklenili zasedanje na Japonskem, na katerem je poleg odnosov s Kitajsko v ospredje stopilo oboroževanje Ukrajine. Napoved Združenih držav o dobavi bojnih letal F-16 Kijevu pomeni nov način zahodnega pristopa. Kot je dejal nemški kancler Olaf Scholz, je napoved skupnega usposabljanja ukrajinskih pilotov na teh letalih sporočilo Rusiji, da ne sme pričakovati uspeha svoje invazije na Ukrajino, tudi če računa na dolgotrajen konflikt - po njegovih besedah bo prevladala podpora Ukrajini, Rusija pa se mora umakniti. Drugi poudarki: - Moskva trdi, da je ruska vojska v celoti prevzela nadzor nad Bahmutom. - Na Hrvaškem se nadaljuje preiskava strmoglavljenja športnega letala. - Kobilarna Lipica tudi uradno na Unescovem seznamu nesnovne dediščine.
Voditeljem sedmih gospodarsko najmočnejših držav sveta spored srečanja na Japonskem narekuje predvsem ruska invazija na Ukrajino. Združene države Amerike so Kijevu že obljubile dobavo bojnih letal. Kot je dejal ameriški svetovalec za nacionalno varnost Jake Sullivan, so Ukrajini dali, kar potrebuje, zdaj pa so se obrnili k razpravam o izboljšanju ukrajinskih protizračnih sil. Pozneje pa se bodo odločili, kdaj bodo letala dostavljena, kdo jih bo dostavil in koliko. Drugi poudarki: - Beograd sinoči že tretjič napolnili protestniki proti nasilju. - Pomoč države po obilnem deževju pričakuje tudi kmetijstvo. - Svetovni dan čebel v znamenju izobraževanja vseh generacij.
V Hirošimi na Japonskem so zbrani voditelji sedmih gospodarsko najbolj razvitih držav sveta. Lotili so se že nekaterih pomembnih tem. Ameriške oblasti naj bi predstavile nabor dodatnih sankcij proti Rusiji; pri tem ne želijo le podpore skupine G7, ampak tudi članic skupine G21. Številne med njimi imajo tesne vezi tako z Moskvo kot Pekingom. Vrha se bo po neuradnih podatkih udeležil tudi ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski in nagovoril zbrane. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Na vzhodu države se še sprožajo plazovi. Pristojni ob sanaciji ocenjujejo škodo. Ta naj bi samo v Slovenskih goricah presegla tri milijone evrov. Lokalne skupnosti zato pozivajo državo k takojšnji pomoči. - Kako se bo dejansko izvajala dolgotrajna oskrba? Centri za socialno delo, ki naj bi postali vstopne točke, svarijo, da imajo premalo ljudi. - Za naslov prvaka nogometne lige Evropa se bosta pomerili Sevilla in Roma; finalista konferenčne lige pa sta West Ham United in Fiorentina.
Neveljaven email naslov