Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Iz "oranžne" Furlanije Julijske krajine se oglaša dopisnica Špela Lenardič.
Iz "oranžne" Furlanije - Julijske krajine se oglaša dopisnica Špela Lenardič
"V petek so si v deželi Furlanija - Julijska krajina vsi oddahnili, ko so izvedeli, da jih minister za zdravje Roberto Speranza ohranja na oranžnem seznamu," pravi naša dopisnica Špela Lenardič. Tudi tam je omejeno gibanje med občinami, svoja vrata so že pred dvema tednoma morali zapreti vsi bari in kavarne, zaprte so vse telovadnice, kulturni domovi, gledališča, kinodvorane, knjižnice, ljudem pa ostajajo na voljo vse trgovine, pa tudi javni promet, čeprav je predsednik dežele pozval, naj se ga uporablja samo v nujnih primerih. Gneča na avtobusih je eden izmed razlogov, da doma ostajajo dijaki in študentje. Ti že od začetka novembra izobraževanju sledijo na daljavo. Največja razlika s Slovenijo pa je, da ostajajo vrtci in osnovne šole po vsej Italiji odprti. Že pred začetkom novega šolskega leta so se šole morale pripraviti na vse omejitve, zagotoviti varnostno razdaljo med klopmi, urediti več vhodov in izhodov iz stavbe, skratka ločiti, kar se le da, razrede med seboj.
"Šole s slovenskim učnim jezikom so tu v prednosti, saj so po večini manj številčne. Pred kratkim sem obiskala eno od osnovnih šol v Gorici. Vsak razred ima tako rekoč svoj vhod, svoj del dvorišča, kjer se lahko med odmorom razigra – seveda z masko in na varni razdalji –, a so vsi otroci veseli, da so lahko skupaj v šolskih klopeh. Ko se je pojavila okužba, so hitri test opravili vsi učenci v razredu. Kdor je imel negativen izvid testa, se je lahko takoj vrnil v razred, tisti s pozitivnim izvidom pa so ostali v karanteni in pouku sledili na daljavo," opisuje Lenardičeva.
Z resnejšimi težavami se spoprijemajo starši, ki so svoje otroke vpisali v vrtec ali šolo na slovenski strani meje. Marsikdo se je namreč znašel brez varstva in z obveznim šolanjem na daljavo. Ker so v Italiji vrtci in šole odprti, pa pri delodajalcu nimajo možnosti izkoristiti varstva otroka na domu, kot to velja v Sloveniji.
Protesti proti ukrepom občasno potekajo po vsej Italiji, tudi na velikem trgu v Trstu se je zvrstilo kar nekaj protestov. Na vse težji položaj so opozarjali gostinci, delavci v kulturi, storitvenem sektorju, mali trgovci in podjetniki. Sindikati opozarjajo, da se bodo prave posledice poznale šele spomladi, ko državni ukrepi pomoči ne bodo več zadržali odpuščanj.
"Da se število ljudi, ki se znajdejo v stiki, povečuje, opažajo tudi v dobrodelnih organizacijah. Goriška Karitas je letos odprla dve novi trgovini, ki temeljita na načelu solidarnosti. Trem že obstoječim trgovinam z živili, kjer lahko krajani v stiski s posebno kartico, ki jo izdaja Karitas, nakupujejo tudi sveže izdelke in zelenjavo, so avgusta dodali še četrto. Prejšnji teden pa je v Gorici odprla svoja vrata tudi takšna trgovina z otroškimi oblačili in opremo. Število kartic, ki jih izdajo krajanom na podlagi socialnega položaja, se je letos podvojilo."
Kar zadeva slovensko skupnost v Italiji, se zdi, kot da bi doživljala nekakšno zimsko spanje, predvsem na političnem področju. Deželna in državna politika se ta hip ukvarjata samo z zdravstveno in posledično tudi gospodarsko krizo. Uresničevanje pravic in obljub, danih Slovencem v Italiji, je postavljeno na stranski tir. Trpita pa tudi družabno in kulturno življenje, ki sta za enotnost narodne skupnosti izrednega pomena. Ustavljeno je delovanje pevskih zborov, plesnih, folklornih skupin in številnih drugih društev. Nastali mrk rešuje tehnologija. Predstave Slovenskega stalnega gledališča v Trstu so se spet preselile na splet, na družabnih omrežjih lahko spremljamo tudi vaje in ustvarjalno dejavnost nekaterih društev, v petek pa je v goriškem Kulturnem domu potekalo odprtje prve virtualne razstave, ki so jo posvetili 80-letnici tržaškega slikarja Klavdija Palčiča.
219 epizod
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Iz "oranžne" Furlanije Julijske krajine se oglaša dopisnica Špela Lenardič.
Iz "oranžne" Furlanije - Julijske krajine se oglaša dopisnica Špela Lenardič
"V petek so si v deželi Furlanija - Julijska krajina vsi oddahnili, ko so izvedeli, da jih minister za zdravje Roberto Speranza ohranja na oranžnem seznamu," pravi naša dopisnica Špela Lenardič. Tudi tam je omejeno gibanje med občinami, svoja vrata so že pred dvema tednoma morali zapreti vsi bari in kavarne, zaprte so vse telovadnice, kulturni domovi, gledališča, kinodvorane, knjižnice, ljudem pa ostajajo na voljo vse trgovine, pa tudi javni promet, čeprav je predsednik dežele pozval, naj se ga uporablja samo v nujnih primerih. Gneča na avtobusih je eden izmed razlogov, da doma ostajajo dijaki in študentje. Ti že od začetka novembra izobraževanju sledijo na daljavo. Največja razlika s Slovenijo pa je, da ostajajo vrtci in osnovne šole po vsej Italiji odprti. Že pred začetkom novega šolskega leta so se šole morale pripraviti na vse omejitve, zagotoviti varnostno razdaljo med klopmi, urediti več vhodov in izhodov iz stavbe, skratka ločiti, kar se le da, razrede med seboj.
"Šole s slovenskim učnim jezikom so tu v prednosti, saj so po večini manj številčne. Pred kratkim sem obiskala eno od osnovnih šol v Gorici. Vsak razred ima tako rekoč svoj vhod, svoj del dvorišča, kjer se lahko med odmorom razigra – seveda z masko in na varni razdalji –, a so vsi otroci veseli, da so lahko skupaj v šolskih klopeh. Ko se je pojavila okužba, so hitri test opravili vsi učenci v razredu. Kdor je imel negativen izvid testa, se je lahko takoj vrnil v razred, tisti s pozitivnim izvidom pa so ostali v karanteni in pouku sledili na daljavo," opisuje Lenardičeva.
Z resnejšimi težavami se spoprijemajo starši, ki so svoje otroke vpisali v vrtec ali šolo na slovenski strani meje. Marsikdo se je namreč znašel brez varstva in z obveznim šolanjem na daljavo. Ker so v Italiji vrtci in šole odprti, pa pri delodajalcu nimajo možnosti izkoristiti varstva otroka na domu, kot to velja v Sloveniji.
Protesti proti ukrepom občasno potekajo po vsej Italiji, tudi na velikem trgu v Trstu se je zvrstilo kar nekaj protestov. Na vse težji položaj so opozarjali gostinci, delavci v kulturi, storitvenem sektorju, mali trgovci in podjetniki. Sindikati opozarjajo, da se bodo prave posledice poznale šele spomladi, ko državni ukrepi pomoči ne bodo več zadržali odpuščanj.
"Da se število ljudi, ki se znajdejo v stiki, povečuje, opažajo tudi v dobrodelnih organizacijah. Goriška Karitas je letos odprla dve novi trgovini, ki temeljita na načelu solidarnosti. Trem že obstoječim trgovinam z živili, kjer lahko krajani v stiski s posebno kartico, ki jo izdaja Karitas, nakupujejo tudi sveže izdelke in zelenjavo, so avgusta dodali še četrto. Prejšnji teden pa je v Gorici odprla svoja vrata tudi takšna trgovina z otroškimi oblačili in opremo. Število kartic, ki jih izdajo krajanom na podlagi socialnega položaja, se je letos podvojilo."
Kar zadeva slovensko skupnost v Italiji, se zdi, kot da bi doživljala nekakšno zimsko spanje, predvsem na političnem področju. Deželna in državna politika se ta hip ukvarjata samo z zdravstveno in posledično tudi gospodarsko krizo. Uresničevanje pravic in obljub, danih Slovencem v Italiji, je postavljeno na stranski tir. Trpita pa tudi družabno in kulturno življenje, ki sta za enotnost narodne skupnosti izrednega pomena. Ustavljeno je delovanje pevskih zborov, plesnih, folklornih skupin in številnih drugih društev. Nastali mrk rešuje tehnologija. Predstave Slovenskega stalnega gledališča v Trstu so se spet preselile na splet, na družabnih omrežjih lahko spremljamo tudi vaje in ustvarjalno dejavnost nekaterih društev, v petek pa je v goriškem Kulturnem domu potekalo odprtje prve virtualne razstave, ki so jo posvetili 80-letnici tržaškega slikarja Klavdija Palčiča.
Beograd ostaja priljubljena silvestrska destinacija tudi za Slovence, z novoletnimi praznovanji tam še niso opravili in bodo trajala še do 14. januarja. Sicer pa je za Srbijo politično naporno leto in tudi Črna gora vstopa v novo leto v nekakšni krizi - brez ustavnega sodišča in vlade - imajo pa zdaj mandatarja Miograda Lekića, a je sporno tudi to.
Kako je rekordna inflacija na Hrvaškem vplivala na božično porabo potrošnikov? Hrvati se bodo že čez pet dni poslovili od kun. Kako potekajo zadnje priprave na prevzem evra? Še ena sprememba se obeta Hrvaški na novega leta dan, odstranile se bodo kontrolne točke na mejah s Slovenijo, Madžarsko, in Italijo na morju, Hrvaška postaja članica schengenske skupine. Kako bodo hrvaške oblasti obeležile ta dogodek, pripravljajo kaj posebnega? Te dni minevata dve leti od rušilnega potresa v regiji Banovina, država pa je zgradila le 6 nadomestnih hiš. Tudi sam predsednik vlade Plenković je javno spregovoril, da popotresna obnova poteka nerazumljivo počasi. Hrvaško in regionalno glasbeno sceno je pretresla novica, da se je v 61-tem letu starosti od nas poslovil znani in cenjeni hrvaški pevec Massimo Savić. Za mnoge je bilo to presenečenje, saj je imel v začetku novembra velik koncert v zagrebški dvorani Arena.
V ZDA je vse v predznaku prihodnjega, 118. sklica kongresa, v katerem bo imela v predstavniškem domu večino Republikanska stranka, v senatu pa so se nekoliko okrepili demokrati. To je povezano tudi z delom posebnega kongresnega odbora, ki preiskuje okoliščine kapitolske vstaje. Kakšne pa so slabi dve leti pred predsedniškimi volitvami možnosti Trumpa za nominacijo in zmago? In še o enem očitno dobrem prijatelju družine Trump se te dni govori, namreč o Elonu Musku in njegovem upravljanju Twitterja.
V Furlaniji Julijski krajini se je začela smučarska sezona, na smučišča v italijanski soseščini radi skočijo Slovenci, ki se čedalje bolj zanimajo tudi za nakupe vikendov, npr. v okolici Trbiža. Kanalska dolina ponuja nekaj privlačnih božičnih sejmov in adventnih sprehodov, predpraznični dnevi pa niso posejani samo z bleščicami, v Trstu je čedalje več migrantov za katere skrbijo zgolj dobrodelne organizacije, ne pa tudi mesto in dežela.
Glede praznične okrasitve se Rim ne more meriti z mesti srednje in severne Evrope. Letos še toliko manj, ker mestne oblasti zaradi energetske draginje ne bodo investirale v okrasitev ulic in je ta prepuščena izključno pobudi trgovcev. Italijanska vlada predlaga zvišanje meje za še dovoljeno poslovanje z gotovino na kar 5000 evrov, medtem ko naj bi bili trgovci po novem obvezani k sprejemanju plačilnih kartic samo pri zneskih, višjih od 60 evrov. Oboje je v nasprotju s cilji evropskega Načrta za okrevanje, oboje pa je tudi v nasprotju z vodili boja proti korupciji in sivi ekonomiji. Nova ministra za okolje Pichetto Fratin in za izobraževanje Valditara sta najavila, da bosta imela vsak po več desetin novih svetovalcev, kar naj bi državo na leto stalo slab milijon evrov. V kritičnem tisku odločitev ironizirajo s stališčem, da še dobro, ker da sta oba povsem neprimerna za svoja ministrska položaja.
V Klicno kodo se je oglasila novinarka Televizije Slovenija Manica Janežič Ambrožič, ki je skupaj z ekipo obiskala nekaj ukrajinskih mest. V Buči, predmestju Kijeva, so ruski vojaki marca ubili več kot 450 domačinov, civilistov. Mnoge so zverinsko mučili. Številne ženske in deklice iz Buče so bile posiljene. Pričevanja preživelih in prič zločinov iz Buče so nedoumljiva. Kako se prebivalci Ukrajine prebijajo skozi zimski čas ob izpadih elektrike, čestokrat brez ogrevanja, občasno brez vode? Zakaj so najbolj hvaležni Evropi?
Belgijo je ob začetku nogometnega svetovnega prvenstva zajela navijaška vročica, Antwerpen kot glavna vstopna točka za kokain za Evropo ima probleme s sežigom zaplenjenih rekordnih količin. V Franciji je na trg tradicionalno prišla letošnja vinska letina – beaujolais. Kakšen bo francoski letnik 2022? Ob tem so v deželi galskega petelina izbrali maskoto za poletne olimpijske igre 2024 v Parizu.
Tajpej je največje in glavno mesto otoka in nepriznane države Tajvan. Šteje okrog 2,6 milijona prebivalcev. Te dni ga je obiskala dopisnica RTV Slovenija iz Bangkoka, Karmen Švegl. Ali Tajpej v nekaterih pogledih res spominja na Tokyo? Kako je na Tajvanu čutiti trenja s Kitajsko? Zakaj mladi Tajvanci razmišljajo zelo drugače od nekoliko starejših sodržavljanov?
V Nemčiji so ponekod minuli konec tedna že odprli božične sejme, to je mesec in pol pred božičem, po pandemijski abstinenci se jih večina zelo veseli. Nemci so sicer napolnili plinske zaloge bolj, kot so sprva napovedovali, ob tem pa so sprejeli številne varčevalne ukrepe, omejili so praznično razsvetljavo, odpovedali so se drsališčem, javne zgradbe ogrevajo samo na 19 stopinj Celzija, tudi na bazenih in v predavalnicah so nižje temperature. Ob tem pa se še ena novost obeta v Nemčiji po novem letu – enotna vozovnica za javni prevoz za 49 evrov, Kako bo deloval sistem enotne vozovnice po enotni ceni?
Moskvo je pobelil prvi sneg, Rusija odstopila od sporazuma p izvozu žit iz ukrajinskih pristanišč, obrambni minister je oznanil konec mobilizacije. V Litvo je pobegnila Ksenija Sopčak, hči Putinovega mentorja.
V Bruslju protesti proti slabim okoljskim politikam nekaterih vlad članic EU. Energetska draginja kaže zobe, energetska revščina ni več omejena samo na ljudi z najnižjimi prihodki. Denimo, lastnik verige tajskih restavracij v Belgiji obiskovalce prosi za prispevek v višini 1 evra, da bi lahko plačal račune za zemeljski plin. V luči reševanja energetske krize, se zdi, da so dovoljeni vsi odpustki…. tudi raba fosilnih goriv. Belgija prav tako še ne bo zapirala jedrskih elektrarn
Kako se Avstrijci pripravljajo na hladnejše mesece, kako je denimo z zalogami plina? Podobno kot drugod se tudi Avstrijci soočajo s podražitvami hrane in energentov. Kakšni so ukrepi vlade?. Avstrijci si prizadevajo, da bi podnebno nevtralnost dosegli do leta 2030, na kakšen način naj bi postali podnebno nevtralni in kako gredo njihovi načrti skupaj z energetsko krizo zaradi vojne v Ukrajini?
Na najbolj priljubljenih beograjskih tržnicah se zdaj dobi »tista prava roba« za vlaganje in najboljši doma pripravljen ajvar. Pred dnevi so srbsko premierko Ano Brnaić vprašali, kako dolgo bi preživela z minimalno plačo, 40 000 srbskih dinarjev, je priznala, da le nekaj dni. Srbija je pred novim problemom, da od 1. decembra ne bo mogla več uvažati ruske nafte. In za to krivijo Hrvaško. V Republiki srbski so še drugič potekali protesti več tisoč ljudi, ki so prepričani, da je Milorad Dodik v tekmi za predsednik Republike srbske zmagal z volilno prevaro in da je zmago ukradel opozicijski kandidatki Jeleni Trivić. Za konec pa še eno svarilo vsem, ki v teh dneh tako pridno nabirajo gobe. Srbijo je v zadnji dneh pretresla črna gobarska statistika- osem zastrupljenih, ena smrtna žrtev- zaradi gob, ki so jih kupili na tržnici.
Turisti prihajajo na Hrvaško tudi po koncu glavne sezone, nasprotno pa se Hrvati iz domovine vse bolj izseljujejo. Hrvaški statistični zavod je pred dnevi, skoraj leto dni po popisu, objavil dokončne rezultate o stanju nacije. Korupcijske afere so del vsakdanjika, trenutno se na Hrvaškem ukvarjajo z dvema korupcijskima škandaloma, Zagrebčane jezi in deli novi način odlaganja odpadkov, na hrvaškem notranjem ministrstvu pa se »bojijo« konca pandemije koronavirusa. Zakaj? Odgovor v Klicni kodi s Tanjo Borčič Bernard.
V Združenem kraljestvu se bodo danes poslovili od priljubljene kraljice Elizabete II., ki je po več kot sedmih desetletjih na prestolu preminila 8. septembra. Današnji državniški pogreb je vrhunec žalnih slovesnosti in rezultat več desetletij podrobnega načrtovanja. Poznavalci in kronisti pravijo, da gre za največji pogreb v zgodovini. Glede na ocene naj bi si pogrebne slovesnosti prek televizijskih prenosov ogledalo več milijard ljudi. In tu smo pri še enem presežku- šlo naj bi za največji televizijski prenos v zgodovini. Več kot 500 predsednikov, predsednikov vlad, kronanih glav in drugih visokih predstavnikov držav je prispelo v London, za vse so organizirali prevoz s posebnimi avtobusi, z eno izjemo, ki jo predstavlja ameriški predsednik Biden.
V obdobju vladavine Elizabete II. Se je v Italiji zamenjalo deset predsednikov republike, trideset premierjev in 62-ih vlad. Zaključni večer na beneški Mostri je bil izrazito ženski. V Italiji se ta teden začenja šolsko leto brez mask, brez medosebnih razdalj, brez potrdil, brez merjenja telesne temperature in brez učenja na daljavo. Dva tedna pred parlamentarnimi volitvami je desna sredina skupaj za približno sedemnajst odstotnih točk pred levo sredino.
Z daljnega vzhoda oziroma iz Kitajske prihajajo dokaj nasprotujoče novice o poteku epidemije covida 19. Po eni strani naj bi obvladali epidemijo, po drugi strani pa oblasti vztrajajo pri politiki ničelne tolerance, ki pa je začela resno ogrožati gospodarsko rast ne samo Kitajske, ampak zaradi velikosti njene trgovinske menjave s svetom, tudi razvite države. Kitajska tiskovna agencija je pred nekaj dnevi sporočila, da se bo 16. oktobra začel 20 kongres Kitajske komunistične partije, ki bo določil smer razvoja najmanj za obdobje naslednjih 5 let. Ali bo na Kitajskem po kongresu prišlo do kakšnih kvalitativnih sprememb? Pred nekaj dnevi so tajvanske sile nad enim od otočkov, ki leži samo nekaj kilometrov proč od Kitajske, sestrelile civilni dron, ki je priletel iz celine oziroma iz Kitajske. Ali lahko takšni incidenti pripeljejo do vojne?
Z dopisnico iz Furlanije-Julijske krajine Špelo Lenardič o kraški ohceti, risoromanu Nekropola, požarih na Krasu in težavah v tovarni, ki izdeluje velike motorje.
V Berlinu se je danes začelo novo šolsko leto. Kakšno je vzdušje po rekordno vročem poletju? Iz Berlina se javlja dopisnica Polona Fijavž.
V Bruslju je EU birokracija na dopustu, kar pa seveda ne pomeni, da se čisto nič ne dogaja. Sredi glavnega trga so pred dnevi postavili pravo cvetlično preprogo.
Neveljaven email naslov