Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zakaj je v slovenskem morju manj rib, kot jih je bilo nekoč, ko so se ribiči z morja vračali s čolni, do roba napolnjenimi z ulovom? Kako so se slovenski ribiči prilagodili zahtevam trajnostnega ribolova, ki je glavni cilj skupne ribiške politike Evropske unije? To je ribolova, ki omogoča dolgoročno obnovo staležev rib, posledično pa tudi ohranjanje ribištva. In kako pester je slovenski morski jedilnik? O vsem tem smo se v tokratni oddaji pogovarjali z ribiči in ribiškim inšpektorjem.
381 epizod
V oddaji bomo raziskovali teme, povezane s pomorstvom. Še bolj se bomo posvetili vprašanjem varovanja in zaščite občutljivega slovenskega in svetovnega morskega in priobalnega okolja. Predvsem pa bomo pripovedovali zgodbe. Zgodbe ljudi, ki od morja živijo, ali pa so z njim tako ali drugače tesno povezani.
Zakaj je v slovenskem morju manj rib, kot jih je bilo nekoč, ko so se ribiči z morja vračali s čolni, do roba napolnjenimi z ulovom? Kako so se slovenski ribiči prilagodili zahtevam trajnostnega ribolova, ki je glavni cilj skupne ribiške politike Evropske unije? To je ribolova, ki omogoča dolgoročno obnovo staležev rib, posledično pa tudi ohranjanje ribištva. In kako pester je slovenski morski jedilnik? O vsem tem smo se v tokratni oddaji pogovarjali z ribiči in ribiškim inšpektorjem.
V Piran so tudi letos priplule stare barke, ki so se predstavile in pomerile na tradicionalni majski regati. Že 39-ič jo je organiziralo piransko Društvo ljubiteljev starih bark. Več kot polovica od okrog 40 morskih lepotic je priplula iz bližnjih italijanskih pristanišč. Poleg estetskega užitka ob pogledu nanje, so stare barke zanimive zaradi zgodb, ki so jih s svojimi pomorščaki doživljale na morjih. Nekaj teh zgodb smo povezali v oddaji Morje in mi.
Male barke nosijo velike zgodbe in vanje je skozi prelomne zgodovinske trenutke ujeto tudi slovensko priobalno ribištvo, ugotavljata antropologija Alenka Janko Spreizer in etnologinja Nataša Rogelja, avtorici dela Riba v gibanju oziroma Fish on the move. Da bi zaznali, kako so se ti trenutki, med katerimi sta denimo osamosvojitev Slovenije in nova morska meja, vpisali v ribiški vsakdan, sta raziskovalki znake preteklosti in sedanjosti odkrivali ter beležili na sprehodih med Lazaretom in Dragonjo. Sicer pa sta prerez nekdanjega in današnjega slovenskega ribiškega vsakdana prikazali tudi skozi nekakšno 'top lestvico' štirih rib: ciplja, sardine, tuna in brancina. Podrobnosti sta nam povedali v tokratni oddaji Morje in mi.
V današnji oddaji napovedujemo 22.to internautiko in spoznamo Darjo Ribarič, ki proučuje delfine.
Podnebne spremembe vplivajo tudi na taljenje ledu na najhladnejši celini na svetu, Antarktiki. Tam so zbirali vzorce morja in morskega dna tudi raziskovalci tržaškega Nacionalnega Inštituta za oceanografijo in eksperimentalno geofiziko, ki so se pred kratkim vrnili z odprave. Kaj vse skrivajo sedimenti tega svetovno največjega morskega rezervata in kakšno je bilo potovanje, so nam povedali za oddajo Morje in mi. V rubriki 'Morski abc' pa smo nanizali nekaj podrobnosti o pingvinih, pticah, ki se v morju počutijo kot ribe.
Avto se parkira, barko se priveže, je ob predstavitvi priročnika Slovenska pomorska terminologija v Piranu, težave z rabo slovenskega pomorskega izrazja slikovito opisal avtor Rok Sorta. Po skoraj šestdesetih letih je njegovo delo vnovičen poskus poenotiti uporabo pomorskih strokovnih izrazov tako v šolah, kot v strokovnih delih in tudi v vsakdanji praksi. Tako denimo za izraz 'brodolom' priročnik ponuja sopomenko 'ladjelom' in 'priveznik' za žargonski izraz 'bitva'. V njem med drugim najdemo tudi opis za več kot petsto vrst ladij. Več o tem pomembnem delu s pomorskega področja boste slišali v oddaji.
V oddaji Morje in mi podrobneje osvetljujemo nekaj vprašanj, ki so priplavala na površje ob nesreči tankerja Capodistria pred Debelim rtičem. Če bi ladja namreč nasedla na tršo podlago, bi se mazut lahko izlil v morje in povzročil okoljsko katastrofo. A se to, zaradi vrste srečnih okoliščin ni zgodilo. Tega se zavedajo vsi, ki so posredovali v reševalni akciji. Zato je nasedli tanker tudi resno opozorilo, da je zdaj čas za ukrepanje. Tako glede kadrovskih okrepitev Uprave za pomorstvo, kot glede njene ustrezne opremljenosti.
Ste vedeli, da so Koprčani imeli redno morsko potniško povezavo s Trstom že pred več kot 300 leti? In da je bila leta 1868 v Kopru prva šola plavanja, v kateri so si tečajniki lahko sposodili tudi kopalke? Omenjena podatka in še številne druge zgodovinske podrobnosti so ob 60-letnici koprskega Pokrajinskega arhiva zbrali v monografiji Voda - vir življenja, ki smo jo prelistali v tokratni oddaji Morje in mi. Morski ABC pa je kulinarično začinjen. Med drugim boste izvedeli, kolikokrat je pri pripravi v ponvi potrebno obrniti ribo, pa tudi, zakaj je sicer zelo okusne canoccie ali morske bogomoljke potrebno jesti z veliko potrpljenja.
Ste vedeli, da so imeli Koprčani redno morsko potniško povezavo s Trstom že pred več kot 300 leti? In da je bila leta 1868 v Kopru prva šola plavanja, v kateri so si tečajniki lahko sposodili tudi kopalke? Omenjena podatka in še številne druge zgodovinske podrobnosti so ob 60-letnici koprskega Pokrajinskega arhiva zbrali v monografiji Voda - vir življenja, ki jo bomo prelistali v današnji oddaji Morje in mi. Morski ABC bo tokrat kulinarično začinjen. Med drugim boste izvedeli, kolikokrat je pri pripravi v ponvi potrebno obrniti ribo, pa tudi, zakaj je sicer zelo okusne kanoče ali morske bogomoljke potrebno jesti z veliko potrpljenja. V oddajo Morje in mi vas vabi Lea Širok.
Krajinski park Strunjan je edino širše zavarovano območje na Slovenskem primorju, ki zajema tudi morski del. Tega odlikuje bogata biotska raznovrstnost, splet izjemnih naravnih in kulturnih danosti pa celotnemu parku daje poseben čar. Celovito ga lahko doživimo na sprehodu po nagrajeni učni poti “Strunjan v podobah morja”. Zato ne čudi, da je tu vse več obiskovalcev in obiskovalk. Tja smo se odpravili tudi v tokratni oddaji Morje in mi, v kateri boste med drugim slišali zakaj v strunjanskem parku razmišljajo, da bi naravni rezervat za nekaj časa povsem zaprli za ribolov, pa tudi, kako nameravajo urediti območje Belevederskih teras.
Brez izobraževanja ni razvoja. Tega se je pred 70-imi leti še kako zavedala skupina posameznikov, ki je 1. marca 1947 ustanovila Slovensko pomorsko trgovsko akademijo in s tem sprožila razvoj pristaniške, ladjedelniške in ribiške dejavnosti na slovenski obali. V sedmih desetletjih obstoja je srednja pomorska šola uspešno previharila številne viharje, preimenovanja in reze, ki so ogrozili celo njen obstoj. V oddaji Morje in mi smo skupaj z dijaki prvih generacij pogledali, kakšni so bili začetki slovenskega pomorskega izobraževanja, pa tudi kako na svojo prihodnost v pomorstvu gledajo današnji dijaki, študenti in študentke.
Pokukali smo v globine Sredozemskega morja, kjer so znanstveniki pred dobrimi štirimi desetletji odkrili debelo plast soli. To znanstveno protislovje - sol na dnu morja - bodo zdaj v okviru mednarodne mreže Medsalt, v kateri sodelujejo tri slovenske ustanove, podrobno raziskali. Od solnega velikana se selimo na dno Piranskega zaliva, kjer so se spet močno razmnožili leščurji, največje školjke Jadranskega morja. Za našo oddajo je zaščitene leščurje, ki jih bodo z območja portoroške plaže znova selili, predstavil biolog Lovrenc Lipej.
V Sloveniji imamo očitno zelo dobre ribiče. Tudi športne. Najboljši športni ribič na svetu v ribolovu s palico z zasidranega čolna živi namreč v Ankaranu, ime pa mu je Dejan Struna. Ribe je začel loviti kot otrok, svetovni prvak pa je postal pri 23-ih letih. Kot pravi, je uspešen športni ribolov 'improvizacija brez konca', v kateri se prepletajo razumevanje vsakokratne okolice in spremenljivih ribolovnih razmer. Dejana Struno smo povabili v tokratno oddajo Morje in mi, v kateri nam je razkril svojo strast do športnega ribolova, podrobnosti tekmovanj in poudaril, da "mu morje daje energijo".
Rdeča nit oddaje Morje in mi bo Panama. Gost bo Atish Kumar, kapitan ladje, ki je bila prejšnje poletje izbrana, da prva zapluje skozi prenovljen Panamski prekop. Po Panami se imenujejo tudi dvigala "post panamax", ki jih imajo v koprskem pristanišču. Zakaj, boste slišali v oddaji, ki jo tokrat pripravlja Tjaša Škamperle.
Načrti o razsoljevanju morske vode za pridobivanje pitne vode v slovenski Istri odpirajo številna vprašanja, povezana z varovanjem morja. Strokovnjaki opozarjajo, da je morje že tako obremenjeno s številnimi dejavnostmi, razsoljevanje pa bi ga dodatno obremenilo. Poleg tega na ta način ne bi dolgoročno rešili vprašanja oskrbe s pitno vodo na Obali, temveč bi to bil le dopolnilni vir v času turistične sezone. Razsoljevanje in okoljske skrbi, ki jih prinaša, podrobneje predstavljamo v tokratni oddaji.
V oddaji Morje in mi smo se tokrat odpravili kar v naše glavno mesto. Tu morja resda ni, a je tej, še vedno preveč prezrti temi, posvečena interaktivna razstava Naše malo veliko morje v Prirodoslovnem muzeju. S pomočjo interaktivnih projekcij lahko tu med drugim doživimo izkušnjo potopa in opazujemo, kako se s pojemanjem svetlobe spreminja biotska raznolikost. Med primerki nenavadnih prebivalcev in občasnih gostov slovenskega morja pa je na ogled tudi okostje Lenore, brazdastega kita, ki je – tako rekoč s trebuhom za kruhom – zašel v naše morje. Številne druge zanimivosti in podrobnosti o razstavi nam je razkrila vodja projekta Staša Tome.
Sol se dela pozimi, nam je za oddajo Morje in mi ob obisku Sečoveljskih solin povedal vodja pridelave družbe Soline Dario Sau. Sicer pa je v tem časi živahno tudi v preostalem delu krajinskega parka, ki so ga naselile številne ptice s severa. Obisk v tem obdobju je zato enako zanimiv kot poleti, je prepričan dolgoletni vodja Parka Sečoveljske soline Andrej Sovinc. Kako je v pozimi v Sečoveljskih solinah, lahko znova poslušate v posnetku oddaje Morje in mi.
Zakaj je pri gojenju školjk pomembna omestitev v cono A in kakšna so pravila, ki se jih morajo pri organiziranem izlovu cipljev držati ribiči.
V oddaji Morje in mi boste spoznali podvodno arheologinjo Maja Grisonič, ki je bila lani priča posebnemu odkritju v Jadranu. Sprehodili smo se do ribarnic in ugotovili, da mraz in burja nista ugodna za morski ribolov. V rubriki Morski abc pa boste slišali, kaj pomeni oglašanje ladijske sirene. Oddajo je pripravila Tjaša Škamperle.
V oddaji Morje in smo se tokrat odpravili po poteh znamenitih zgodovinskih odprav, s katerimi je človek v poznem 19. stoletju dosegel tudi najhladnejšo celino. Antarktiki je namreč namenjen muzej v Trstu, ki smo ga obiskali. Med drugim smo izvedeli, da v mrzlem morju celine ob južnem polu živijo ribe z modro krvjo. V piranskem muzeju školjk pa smo se prepričali, da si tihomorska školjka zeva, ki so jo v Piranu hudomušno poimenovali Liza, res zasluži naziv orjaška.
V prvi oddaji Morje in mi bomo skupaj zaveslali v novo leto. A to ne bo običajno veslanje, saj bomo veslali stoje. Tako, kot je tradicija v Benetkah. Več o tem zahtevnem načinu veslanja nam bodo povedale članice piranske skupine Amalie Petronio in Duške Žitko, ki na čolnu topo kot edina skupina pri nas trenira beneško veslanje. Slišali boste tudi, da nekateri plavajo v morju vse leto in je sicer tradicionalni portoroški novoletni skok v morje zanje le 'prijetna osvežitev'. V morski abecedi pa podrobneje predstavljamo čoln topo.
Neveljaven email naslov