Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Letos mineva 60 let od prve izolacije in poimenovanja tega hormona, ki ga imamo vsa živa bitja
Takšno je “kemično ime” tega hormona, ki je tesno povezan z dnevom in nočjo in našimi cirkadianimi ritmi. Prvič so ga izolirali in poimenovali leta 1958.
“Kasneje so ugotovili, da se pojavlja v vseh živih organizmih, od bakterij, rastlin, nevretenčarjev do sesalcev in ljudi. Poleg češerike se sintetizira tudi v drugih celicah, predvsem pa v mrežnici in črevesju”.
Tako je pojasnila doc. dr. Daša Zupančič z Inštituta za biologijo celice, ki se je tokrat podala z nami v svet nevronov. Hormona direktno pod mikroskopom ne morejo opazovati, lahko pa opazujejo celice:
Na sliki je obkrožena češerika (epifiza, pinealna žleza)
“V češeriki sta dva tipa celic, živčne celice- astrociti in pinealociti, ki izločajo melatonin. Tako da so prav celice specializirane za to, da ga sintetizirajo. Sintetizira se iz aminokisline, na tej poti do melatonina pa je ena od vmesnih stopenj serotonin – hormon sreče”.
Serotonin se izloča podnevi, melatonin pa ponoči. Tudi zato je spalna higiena še kako pomembna.
Kot je pojasnila naša sogovornica, je o melatoninu že veliko znanega, pa tudi veliko neznanega, predvsem, kako lahko različno vpliva na različne celice:
“Tudi na celičnem nivoju so ugotovili, da je zelo močen antioksidant, lovilec prostih radikalov, zaradi česar se ga zdaj intenzivno raziskuje/…/ deloval naj bi celo ‘protirakovo’, ker pospešuje smrt rakavih celic in zavira delitve rakavih celic, po drugi strani pa stimulira delitev imunskih celic.”
Dobili smo vprašanje poslušalke, ki je slišala, da naj bi določena nadmorska višina vplivala na večje izločanje melatonina. Zato naj bi bili po manj urah spanja bolj naspani. Koliko je o tem že znanega?
“Na primer hipoksija v letalu naj bi znižala izločanje melatonina v kri, po drugi strani sem pa našla študijo, pri kateri so podgane izpostavili kratkotrajni nadmorski višini 8000 metrov – pri njih je prišlo do povišanega izločanja melatonina. Tretja študija pa je na primer opravila raziskavo o vplivu športne aktivnosti na izločanje melatonina, ne glede na nadmorsko višino, in so ugotovili, da fizična aktivnost stimulira izločanje melatonina.”
Kot je pojasnila sogovornica, nekaj podatkov o tem obstaja, nekateri so celo nasprotujoči, vse pa je zelo odvisno tudi od starosti organizma in tudi drugih dejavnosti.
V naših oddajah smo o spanju že kar nekajkrat govorili. Tudi o tem, kako neprespanost vpliva na naše možgane in kaj se dogaja V svetu sanj in kaj so Sanje, ki se jih zavedamo.
Nevroznanstveniki so seveda že kar nekaj desetletij nazaj ugotovili, da velika nadmorska višina vpliva na naše možgane, in to na več ravneh, od strukturne do funkcijske. Kaj se dogaja z našimi možganih, ko so izpostavljeni razmeram z manj kisika nam je v eni od preteklih oddaj pojasnil dr. Simon Brezovar.
478 epizod
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Letos mineva 60 let od prve izolacije in poimenovanja tega hormona, ki ga imamo vsa živa bitja
Takšno je “kemično ime” tega hormona, ki je tesno povezan z dnevom in nočjo in našimi cirkadianimi ritmi. Prvič so ga izolirali in poimenovali leta 1958.
“Kasneje so ugotovili, da se pojavlja v vseh živih organizmih, od bakterij, rastlin, nevretenčarjev do sesalcev in ljudi. Poleg češerike se sintetizira tudi v drugih celicah, predvsem pa v mrežnici in črevesju”.
Tako je pojasnila doc. dr. Daša Zupančič z Inštituta za biologijo celice, ki se je tokrat podala z nami v svet nevronov. Hormona direktno pod mikroskopom ne morejo opazovati, lahko pa opazujejo celice:
Na sliki je obkrožena češerika (epifiza, pinealna žleza)
“V češeriki sta dva tipa celic, živčne celice- astrociti in pinealociti, ki izločajo melatonin. Tako da so prav celice specializirane za to, da ga sintetizirajo. Sintetizira se iz aminokisline, na tej poti do melatonina pa je ena od vmesnih stopenj serotonin – hormon sreče”.
Serotonin se izloča podnevi, melatonin pa ponoči. Tudi zato je spalna higiena še kako pomembna.
Kot je pojasnila naša sogovornica, je o melatoninu že veliko znanega, pa tudi veliko neznanega, predvsem, kako lahko različno vpliva na različne celice:
“Tudi na celičnem nivoju so ugotovili, da je zelo močen antioksidant, lovilec prostih radikalov, zaradi česar se ga zdaj intenzivno raziskuje/…/ deloval naj bi celo ‘protirakovo’, ker pospešuje smrt rakavih celic in zavira delitve rakavih celic, po drugi strani pa stimulira delitev imunskih celic.”
Dobili smo vprašanje poslušalke, ki je slišala, da naj bi določena nadmorska višina vplivala na večje izločanje melatonina. Zato naj bi bili po manj urah spanja bolj naspani. Koliko je o tem že znanega?
“Na primer hipoksija v letalu naj bi znižala izločanje melatonina v kri, po drugi strani sem pa našla študijo, pri kateri so podgane izpostavili kratkotrajni nadmorski višini 8000 metrov – pri njih je prišlo do povišanega izločanja melatonina. Tretja študija pa je na primer opravila raziskavo o vplivu športne aktivnosti na izločanje melatonina, ne glede na nadmorsko višino, in so ugotovili, da fizična aktivnost stimulira izločanje melatonina.”
Kot je pojasnila sogovornica, nekaj podatkov o tem obstaja, nekateri so celo nasprotujoči, vse pa je zelo odvisno tudi od starosti organizma in tudi drugih dejavnosti.
V naših oddajah smo o spanju že kar nekajkrat govorili. Tudi o tem, kako neprespanost vpliva na naše možgane in kaj se dogaja V svetu sanj in kaj so Sanje, ki se jih zavedamo.
Nevroznanstveniki so seveda že kar nekaj desetletij nazaj ugotovili, da velika nadmorska višina vpliva na naše možgane, in to na več ravneh, od strukturne do funkcijske. Kaj se dogaja z našimi možganih, ko so izpostavljeni razmeram z manj kisika nam je v eni od preteklih oddaj pojasnil dr. Simon Brezovar.
Tokrat se bomo odpravili na sladoled! Ob mislih nanj se marsikomu na obrazu nariše zadovoljen nasmeh. Pa se vam je že kdaj zgodilo, da je hladno osvežitev pospremil tudi neprijeten glavobol? Kako in zakaj se to zgodi? Vabljeni k poslušanju oddaje Možgani na dlani, nevron pred mikrofon. Gost tokratne je profesor nevrologije, dr. Peter Goadsby s King's Collega v Londonu, tudi direktor "Wellcome Trust Clinical Research Facility", torej storitve za klinične raziskave v bolnišnici King's Collega. V London ga je poklicala Mojca Delač.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Tokrat bomo naše možgane izpostavili ekstremnim razmeram in okolju, na katerega niso prilagojeni. Gremo se potapljat! Zgodovina človeškega potapljanja seže daleč nazaj, o vplivu te aktivnosti na naše telo in možgane pa je odprta še vrsta vprašanj. Kaj se dogaja z našimi možgani, ko raziskujemo vodne globine? Kako se pri tem razlikujeta potapljanje na dah in tisto s pripomočki? Kaj je samba? Na ta in druga vprašanja bo odgovarjal prof. dr. Kay Tezlaff z Univerzitetne klinike v Tübingenu v Nemčiji. V iskanje odgovorov se je potopila Mojca Delač.
Vsak dan z letalom potuje okoli 8 milijonov ljudi, ki jih je – vsaj na daljših letih – treba tudi nahraniti, kar ni lahka naloga, saj ima letalska hrana sloves slabše, neokusne hrane ali pa hrane, ki je medlega okusa. A morda za to niso nujno krive nekakovostne sestavine ali nespodobni kuharji, temveč naši možgani. Z okušalnimi brbončicami visoko nad oblaki, na letališču pustimo tudi naše običajno zaznavanje hrane in pijače. In če že omenjamo pijačo – 27 odstotkov pijač, ki jih potniki zaužijejo med potovanjem z letalom, predstavlja – ne boste verjeli – paradižnikov sok. Vabljeni na vkrcanje, na potovanje v svet možganov na letalu, kjer se dogajajo zanimive manipulacije okusov.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Junijsko druženje z našimi nevroni začenjamo z raziskovanjem, kaj se z njimi dogaja čisto na začetku – v prvih dneh, tednih in mesecih. Kakšno je najbolj dinamično obdobje razvoja možganov, kako nevroni potujejo, se povezujejo in izoblikujejo kompleksno vesolje, ki mu rečemo človeški možgani? Z nami bo asis. mag. David Gosar, z ljubljanske Pediatrične klinike. V četrtek ob 7.35 na Prvem! Pripravlja Mojca Delač.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Kljub temu, da so naši možgani res svojevrstno vesolje zmogljivosti, pa vsega vendarle ne zmorejo. Recimo izvajati dveh miselno zahtevnih nalog hkrati. Včasih je ta sposobnost zelo priročna in celo nujna, v drugih okoliščinah pa predstavlja veliko oviro in nevarnost. Sploh ko je pozornost ključna in kljub temu, da je morda ena od nalog, ki ju izvajamo hkrati, že avtomatizirana. V tokratni oddaji možgani na dlani bomo dobili vpogled v raziskave in izsledke študij o uporabi mobilnega telefona med vožnjo. Skozi oddajo nas bo odpeljal dr. Simon Brezovar,sopotnica z vprašanji - Mojca Delač.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
100 milijard razlogov za radovednost. Tako bi lahko rekli, če bi šteli nevrone v naših možganih. Jutranja rubrika brska po svetu nevroznanosti, na poljuden način, s pomočjo domačih in tujih strokovnjakov, pojasnjuje fenomene, s katerimi se srečujemo vsak dan, sledi novostim v raziskovanju možganov, pojasnjuje delovanje in funkcije tega neverjetnega organa in skrbi tudi za možgansko jutranjo rekreacijo.
Neveljaven email naslov