Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju, tudi mladostnice. Nekateri ginekologi podcenjujejo težave
Štiriindvajsetletna Branka Pestar Hajšek o sebi pove, da je ženska, ki ima endometriozo. Diagnozo ji je ginekolog postavil pred dobrimi šestimi leti – takrat je bila stara 18 let. Endometrioza je hormonsko odvisna, vnetna in kronična bolezen. Nanjo najpogosteje opozorijo boleče menstruacije, dolgotrajne bolečine v medenici in križu ter med spolnimi odnosi. Poleg dolgotrajnih bolečin povzroča tudi neplodnost.
“Sama sem imela srečo, da sem hitro prišla do diagnoze. Nekatere ženske čakajo tudi po deset let.” – Branka Pestar Hajšek, predsednica Društva Endozavest, ki so ga ustanovile ženske, ki vejo, kako je živeti z endometriozo. O tej svoji izkušnji želijo govoriti in s tem ozaveščati javnost ter si medsebojno pomagati.
Včasih je veljalo, da se endometrioza pojavi predvsem pri ženskah po tridesetem letu starosti, ki niso rodile. Danes pa vemo, da prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju – tudi mladostnice. Endometrioza se lahko pojavi na jajčnikih, jajcevodih, tudi na slepiču, debelem in tankem črevesu, mehurju, popku ter zelo redko tudi v pljučih, pravi ginekologinja in kirurginja z dolgoletnimi izkušnjami doc. dr. Martina Ribič Pucelj. Ko beseda nanese na zdravljenje, pojasni, da je najpogostejši način zdravljenja endometrioze kirurški poseg.
Strokovnjaki ocenjujejo, da živi v Sloveniji do 40.000 žensk z eno od oblik endometrioze. Kadar kronična medenična bolečina traja več kot šest mesecev, je na mestu tako imenovana laparoskopija, s katero lahko odkrijejo žarišča obolenja. Za uspešno zdravljenje endometrioze sta namreč pomembna zgodnje odkrivanje in kakovostno izvedena prva operacija.
909 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju, tudi mladostnice. Nekateri ginekologi podcenjujejo težave
Štiriindvajsetletna Branka Pestar Hajšek o sebi pove, da je ženska, ki ima endometriozo. Diagnozo ji je ginekolog postavil pred dobrimi šestimi leti – takrat je bila stara 18 let. Endometrioza je hormonsko odvisna, vnetna in kronična bolezen. Nanjo najpogosteje opozorijo boleče menstruacije, dolgotrajne bolečine v medenici in križu ter med spolnimi odnosi. Poleg dolgotrajnih bolečin povzroča tudi neplodnost.
“Sama sem imela srečo, da sem hitro prišla do diagnoze. Nekatere ženske čakajo tudi po deset let.” – Branka Pestar Hajšek, predsednica Društva Endozavest, ki so ga ustanovile ženske, ki vejo, kako je živeti z endometriozo. O tej svoji izkušnji želijo govoriti in s tem ozaveščati javnost ter si medsebojno pomagati.
Včasih je veljalo, da se endometrioza pojavi predvsem pri ženskah po tridesetem letu starosti, ki niso rodile. Danes pa vemo, da prizadene od 10 do 15 odstotkov vseh žensk v rodnem obdobju – tudi mladostnice. Endometrioza se lahko pojavi na jajčnikih, jajcevodih, tudi na slepiču, debelem in tankem črevesu, mehurju, popku ter zelo redko tudi v pljučih, pravi ginekologinja in kirurginja z dolgoletnimi izkušnjami doc. dr. Martina Ribič Pucelj. Ko beseda nanese na zdravljenje, pojasni, da je najpogostejši način zdravljenja endometrioze kirurški poseg.
Strokovnjaki ocenjujejo, da živi v Sloveniji do 40.000 žensk z eno od oblik endometrioze. Kadar kronična medenična bolečina traja več kot šest mesecev, je na mestu tako imenovana laparoskopija, s katero lahko odkrijejo žarišča obolenja. Za uspešno zdravljenje endometrioze sta namreč pomembna zgodnje odkrivanje in kakovostno izvedena prva operacija.
Dr. Eva Lenassi zasleduje na videz nedolžen gen, za katerega so odkrili, da lahko vodi do slepote. Povzroča namreč dedno bolezen očesne mrežnice, ki lahko vzame vid ljudem v njihovem najbolj aktivnem obdobju. Specialistka za očesne bolezni je v Veliki Britaniji sodelovala pri študiji, ki bo utrla pot do boljše diagnostike in uspešnejše terapije podedovanih očesnih obolenj. Več o odmevnem raziskovalnem dosežku mlade zdravnice boste izvedeli v tokratni oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: MIKI Yoshihito
Lažje bolezni srčnih zaklopk se zdravi z zdravili, težje okvare pa se rešuje s kirurškim posegom. Kirurg odpre prsni koš in popravi slabo zaklopko. V letošnjem letu pa so v Univerzitetnem kliničnem centru Ljubljana izvedli operacijo tako, da prsnega koša niso odprli. Posebno sponko, ki so jo namestili na puščajočo mitralno zaklopko, so uvedli skozi majhno odprtino v dimljah. Zahteven poseg, ki manj poseže v telo, je skupaj s sodelavci opravil prof. dr. Matjaž Bunc s Kliničnega oddelka za kardiologijo. Vendar pa se tokratni Ultrazvok tu ne konča, saj slovenski strokovnjak napoveduje novosti, ki bodo še izboljšale zdravljenje srčnih zaklopk. Pripravlja Iztok Konc. Foto: UKC Ljubljana: Med vstavitvijo mitralne sponke v operacijski dvorani UKC Ljubljana: Ulrich Schoefer (levo), Matjaž Bunc (desno). V ozadju spremljanje posega s 3D ultrazvokom: Jana Ambrožič (levo), Mojca Bervar (desno).
V človekovem črevesju živi več tisoč različnih mikroorganizmov: virusov, parazitov, daleč največ pa je bakterij. Število slednjih je vsaj desetkrat večje od števila vseh celic našega telesa. Vse bolj je jasno, da brez njih sploh ne bi mogli živeti! Številne študije razkrivajo pomen črevesne mikrobiote za zdravje in njeno vlogo pri bolezenskih procesih. Raziskovalci zato razmišljajo o možnosti vpliva na črevesne bakterije, kar bi preprečilo številna obolenja. Pot vodi tudi k probiotikom. Več pa v oddaji Ultrazvok Iztok Konc in gastroenterolog prof. dr. Rok Orel iz UKC Ljubljana. Foto: Courtesy of Pacific Northwest National Library/ Flickr, cc
Opekline, podplutbe, izbiti zobje in zlomi so zunanji znaki, ob katerih lahko posumimo na nasilje. Telesnim poškodbam se pridružijo še občutki strahu, sramu in krivde. Ti se pogosto stopnjujejo v panično motnjo, depresivnost ali celo v zlorabo alkohola in drog. Pri nas žrtve nasilja, največkrat so to ženske in otroci, poiščejo pomoč na SOS telefonu ali pri nevladnih organizacijah. Izhod v sili iščejo s prijavo na policiji, v mnogih primerih pa se obrnejo in zaupajo zdravstvenemu osebju. O odkrivanju, obravnavi in pomoči žrtvam nasilja bo v oddaji Ultrazvok govorila družinska zdravnica asist. dr. Nena Kopčaver Guček iz Zdravstvenega doma Ljubljana. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: European Pairlament/ Flickr, cc
V Sloveniji smo letos zabeleži toliko novih okužb z virusom HIV, kot še nikoli. Bližamo se številki 60. Kaj se je zgodilo? Kje tiči vzrok? In še pomembneje: kako naprej? Po besedah infektologa prof. dr. Janeza Tomažiča s Klinike za infekcijske bolezni in vročinska stanja UKC Ljubljana je ključnega pomena in del rešitve zgodnje odkrivanje in zdravljenje okužbe. Mitja Čosić z nevladne organizacije Legebitra pa izpostavlja testiranje in svetovanje. V središču tokratne oddaje Ultrazvok bosta HIV in aids. Pripravlja Iztok Konc. Foto: ttfnrob/ Flickr, cc
Podatki kažejo, da se kar vsak tretji Evropejec spopada z eno od alergij. V Veliki Britaniji najtežje alergijske reakcije povzročajo arašidi in alergeni v hrani, pri nas pa strupi čebel, os in sršenov. Dr. Peter Korošec s svojo raziskovalno skupino na Kliniki Golnik razvija diagnostične postopke in išče nove poti zdravljenja prav za te najhujše preobčutljivostne reakcije. S kolegi iz tujine jim je uspel velik preboj, njegove razsežnosti pa nam bo poleg dr. Korošca v oddaji Ultrazvok orisal tudi dr. Bernhard Gibbs z Univerze v Kentu. Na Bledu se je z njima pogovarjal Iztok Konc. Foto: Daniella Segura/ Flickr, cc
Dobri geni, uravnotežena prehrana in osebno zadovoljstvo. Dodajmo še gibanje; to bo pravi recept za dolgo in zdravo življenje. Veliko je dokazov, da nas namreč prav redna telesna aktivnost ohranja v življenjski formi. Potrjuje se, da sedeč življenjski slog ubija v enaki meri kot kajenje! Sedenje poruši hormonsko ravnotežje, spremeni presnovne procese v organizmu in zviša tveganje za razvoj sladkorne bolezni, duševnih motenj, rakavih ter srčno-žilnih obolenj. O tem, zakaj Homo erectus postaja Homo sedens, in o posledicah sedečega življenjskega sloga v oddaji Ultrazvok nacionalna promotorka zdravja Andrea Backović Juričan z Inštituta za javno zdravje in endokrinolog prof. dr. Luigi Di Luigi iz rimske Univerze Foro Italico. Pripravlja Iztok Konc. Foto: Vector Open Stock
O astmi, eni najpogostejših pljučnih bolezni, že veliko vemo. So pa vprašanja, ki še vedno ostajajo odprta. Kaj vpliva na razvoj astme? Kakšna je vloga genov? Zakaj pride do poslabšanja bolezni? Ali bo morda astma v prihodnje ozdravljiva bolezen? Vedno več raziskav namreč razkriva do zdaj še nepoznane obraze tega kroničnega obolenja, za katerim po vsem svetu oboleva več kot 300 milijonov ljudi. Nova spoznanja o astmi bosta v oddaji Ultrazvok pojasnila asist. mag. Marina Praprotnik, Pediatrična klinika Ljubljana, in prof. dr. Adnan Čustović, Imperial College London. S strokovnjakoma se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Hey Paul Studios/ Flickr, cc
I»Diagnoza je bila hitra in slaba,« začne pripoved gospod Janez Kordiš. »Napredovali rak prostate z metastazami v predelu medenice. To je huda stvar, te potolče.« Gospod Janez bo o svojem boju z zahrbtno boleznijo odkrito spregovoril v tokratni oddaji Ultrazvok. O raku prostate pa bosta govorila tudi doktorica Breda Škrbinc z Onkološkega inštituta v Ljubljani in magister Dejan Bratuš iz Univerzitetnega kliničnega centra Maribor. V novembru, mesecu ozaveščanja o raku prostate, se je z njimi pogovarjal Iztok Konc. Foto: Paul Mutant/ Flickr, cc November = Movember: mesec, v katerem si moški puščajo brke in na ta način poskušajo osveščati o raku prostate in testisov. Gibanje Movember izhaja iz Avstralije. Do zdaj so zbrali že skoraj 500 milijonov evrov in podprli več kot 800 projektov. V Sloveniji bodo letos zbirali denar za pripomočke, ki jih potrebujejo na onkologiji.
Dr. Miomir Kneževič je velik poznavalec zdravljenja z matičnimi celicami. Prav zato je na nedavni predstavitvi v nabito polni predavalnici Ortopedske klinike v Ljubljani presenetila njegova iskrena izjava, da čudežev ni; da jih sicer lahko pričakujemo, vendar zaman. Upi in obeti za dober izid pa obstajajo, saj se število poročil o uspešnem zdravljenju z matičnimi celicami povečuje. Povejmo, da z njimi zdravniki že zdravijo srčno popuščanje, artrozo in nekatere oblike krvnega raka. Znane in neznane posebnosti matičnih celic ter možnosti zdravljenja z njimi bodo v oddaji Ultrazvok osvetlili: kardiolog prof. dr. Bojan Vrtôvec s Kliničnega oddelka za kardiologijo UKC Ljubljana, ortoped kirurg Klemen Strážar z Ortopedske klinike, farmacevt prof. dr. Matjaž Jeras s Fakultete za farmacijo in biolog doc. dr. Miomir Kneževič iz podjetja Educell. Oddajo Ultrazvok pripravlja Iztok Konc. Foto: UCI UC IRVINE/ Flickr, cc
Mag. Kristijana Hertl je na Onkološkem inštitutu v Ljubljani vpeta v preventivni program zgodnjega odkrivanja raka dojk, imenovanega DORA. Ženske povabijo na pregled z mamografijo, pri kateri dojke slikajo z rentgenskimi žarki. Kako mamografija poteka? Za katere ženske je pregled še posebej priporočljiv? Kakšne spremembe v dojki lahko zdravniki odkrijejo? Katere so prednosti in slabosti mamografije pred drugimi metodami? Na ta vprašanja, ki jih v rožnatem oktobru v javnosti pogosto slišimo, bo Kristijana Hertl odgovorila v tokratni oddaji Ultrazvok. V prostorih DORE v Ljubljani se je z radiologinjo pogovarjal Iztok Konc. Foto: _e.t./ Flickr, cc
Kadar zdravniki želijo, da bi zdravilo delovalo globoko v pljučih, predpišejo eno od učinkovin, ki so na voljo v pumpicah – v inhalatorjih. Z njimi lahko učinkovito lajšamo napade težkega dihanja ali preprečujemo poslabšanje zdravstvenega stanja tako pri astmi kot tudi pri nekaterih drugih pljučnih boleznih. V središču tokratnega Ultrazvoka bodo zdravila v inhalatorjih. Med drugim bo klinična farmacevtka Tina Morgan s Klinike Golnik pojasnila, kakšna je pravilna tehnika inhaliranja; novosti v razvoju zdravil za pljučne bolezni in nove možnosti uporabe le teh pa bo predstavil dr. Dan Miller, direktor farmacevtskega razvoja pri Novartisu. Z obema se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Dennis Skley/ Flickr, cc
Kronična, vnetna, avtoimunska bolezen, ki prizadene stene žil. Povedano ne obeta nič dobrega. Gre za revmatično bolezen, ki lahko povzroči tudi slepoto, saj vnetni proces najpogosteje prizadene žile, ki vodijo v vrat in glavo ter v zgornje okončine. Diagnoza: gigantocelični oziroma temporalni arteritis. Zdaj pa spodbuden podatek. Po uspešnosti zdravljenja gigantoceličnega arteritisa smo v samem svetovnem vrhu; zasluge pa gre pripisati slovenskim revmatologom. Več v oddaji Ultrazvok Iztok Konc in njegova gostja mag. Alojzija Hočevar s Kliničnega oddelka za revmatologijo UKC Ljubljana. Foto: Alojzija Hočevar, Klinični oddelek za revmatologijo UKC Ljubljana. Ultrazvočna slika desne pazdušne arterije, ki jo je prizadel gigantocelični arteritis. V označenem izseku je viden zožan lumen žile, po katerem se pretaka kri (obarvan oranžno). Vendar pa bi moral biti lumen širši - še ves temno siv del nad in pod obarvanim področjem do svetleje obarvane žilne stene. Zožanje je posledica vnetnega procesa, ki ob gigantoceličnem arteritisu poteka v žilni steni.
Zakaj so ribe zdrave? Zato, ker so pomemben vir beljakovin in omega-3 maščobnih kislin, odgovarjajo strokovnjaki za prehrano. Vsebujejo pa tudi vitamine in minerale. Vitamin A je potreben za dober vid in zdravo rast; vitamin D krepi imunski sistem in daje moč zobem ter kostem. Opozorimo pa še na vitamine iz skupine B in na minerale kot so kalcij, fosfor, magnezij, selen in baker. Ribe so vir zdravja, vendar vedno pogosteje slišimo tudi o strupih, ki so lahko v njih. Podrobneje pa v oddaji Ultrazvok z živilsko tehnologinjo dr. Stanislavo Kirinčič z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. S strokovnjakinjo se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Lettuce/ Flickr, cc
Pri nekaterih dečkih, mladostnikih, redkeje pa pri odraslih moških se zgodi, da je kožica penisa preozka in je ni mogoče potegniti čez glavico. Takrat je potreben obisk zdravnika. Urolog Robert Kordič s Pediatrične klinike v Ljubljani bo v oddaji Ultrazvok predstavil operativni poseg in druge načine zdravljenja fimoze, kot težavo poimenujejo strokovnjaki. Ti namreč opuščajo nekatere pretekle prakse in se preozke kožice na penisu lotevajo bolj nežno in previdno. Več pa v pogovoru, ki ga je posnel Iztok Konc.
Otroci, špinača, železo, slabokrvnost. Štiri ključne besede, ki orišejo osrednjo temo tokratne oddaje Ultrazvok. Iztok Konc je specialistki športne medicine in zdravniku pediatru zastavil vprašanja, ki se pogosto porajajo staršem, babicam in dedkom. Koliko železa v krvi potrebujejo otroci in mladostniki? Kdaj ga je premalo? Katera hrana je najboljši vir železa? Kako se med odraščanjem spreminjajo potrebe po njem? Za koliko časa zadostujejo zaloge? Kaj pa mladi športniki? V Ultrazvoku odgovarjata doc. dr. Petra Zupet z Inštituta za medicino in šport ter prof. dr. Janez Jazbec s Pediatrične klinike v Ljubljani. Foto: Kirk K/ Flickr, cc
Nekatera kamena sol iz Himalaje in Tibeta, solni cvet iz Sečovelj pa še druga nerafinirana morska ter kamena sol. Vse najdemo na policah naših trgovin, kjer je vedno več soli, ki ni jodirana. Jod pa je mikroelement, ki je nujno potreben za zdravje žleze ščitnice. Največ ga je v morski hrani in mleku ter mlečnih izdelkih, vendar za normalno delovanje organizma je to premalo. Dovolj joda je le v soli, pod pogojem, da je ta jodirana. Zgodba o jodu in soli pa ni črno-bela. Podrobneje o tem v današnji oddaji Ultrazvok doc. dr. Katja Zaletel iz Univerzitetnega kliničnega centra Ljubljana in doc. dr. Igor Pravst z Inštituta za nutricionistiko. Z obema strokovnjakoma se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Rebecca Siegel/ Flickr, cc
Tokrat bomo v oddaji Ultrazvok govorili o revmatični bolezni, ki še posebej pogosto prizadene moške srednjih let. V starih časih zdravniki niso izbirali besed, ko so opisovali težave, ki jih povzroča: »Žrtev gre spat in ne ve, kaj jo čaka. Sredi noči pa se pojavi neznosna bolečina v palcu na nogi.« Točno to je putika! In še danes prof. dr. Matija Tomšič s Kliničnega oddelka za revmatologijo v Ljubljani potrjuje, da je za večino bolnikov prvi stik s putiko prav takšen. Podrobneje pa v Ultrazvoku, ki ga je pripravil Iztok Konc. Foto: WikimediaCommons
Čeprav jo strokovnjaki preučujejo že dobro stoletje, pa pravega vzroka zanjo še vedno ne poznajo. Shizofrenija je duševna motnja, ki lahko prizadene kogarkoli – ne glede na spol ali starost. Uvrščamo jo med psihoze, za katere so značilne motnje mišljenja, zaznavanja in čustvovanja. Vendar pa prva psihotična epizoda še ne pomeni, da se bo iz nje razvila bolezen. Shizofrenija prav tako še vedno ostaja neozdravljiva, s sodobnimi terapevtski pristopi pa jo lahko zdravniki obvladujejo in blažijo njene simptome. Podrobnosti boste izvedeli v tokratni oddaji Ultrazvok. Iztok Kônc se je v Psihiatrični bolnišnici Vojnik pogovarjal s psihiatrinjo Metodo Vidmar Vengust. Foto: Just Charles/ Flickr, cc
Naše ledvice sodijo med sila marljive organe. Vsak dan tudi do 50-krat prečistijo kri, s čimer iz telesa odplavijo strupe in odvečno tekočino. Pomembno vlogo imajo tudi pri nadzoru krvnega tlaka, sodelujejo pri nastanku rdečih krvničk in skrbijo za krepke kosti. Ker so ledvice tako pomembne, njihova okvara poslabša človekovo zdravje. Mag. Vladimir Premru s Kliničnega oddelka za nefrologijo UKC Ljubljana opozarja, da z obolelimi ledvicami živi kar 10 odstotkov odrasle populacije. Ob tem ne smemo prezreti, da je kronična ledvična bolezen večinoma posledica nezdravega načina življenja. Več v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc. Foto: John Watson/ Flickr, cc
Neveljaven email naslov