Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Iz grškega otoka Lezbos prihajajo videoposnetki in fotografije uničenega begunskega kampa Moria, ki ga je ponoči zajel požar. S požarom se je borilo 25 gasilcev, po nekaterih ocenah je uničena skoraj polovica kampa, ki predstavlja začasni dom skoraj 13 tisočim beguncem in migrantom.
Foto: Stand by Me Lesvos/MoriaMediaTeam
Stalno-začasni prebivalci so večkrat bili priče tudi požarom, a takšnega, kot je izbruhnil sinoči, Moria še ni doživela
Z grškega otoka Lezbos prihajajo videoposnetki in fotografije uničenega begunskega kampa Moria, ki ga je ponoči zajel požar. S požarom se je borilo 25 gasilcev, po nekaterih ocenah je uničena skoraj polovica kampa, ki predstavlja začasni dom skoraj trinajst tisoč beguncem in migrantom.
Norvežanka Shirin Tinnesand že od marca pomaga lokalni nevladni organizaciji Stand by me Lesvos. V zadnjem času so se osredotočili predvsem na preprečevanje širjenja novega koronavirusa in preventivo v povezavi z virusom.
Lahko bi rekli, da je na neki način novi koronavirus tudi vzrok sinočnjega uničevalnega požara.
"Prejšnji teden so odkrili prvo okužbo v Morii. Prišla je zdravniška ekipa iz Aten in naključno testirala približno 2000 ljudi. Odkrili so 35 okužb. Po Shirinih informacijah naj bi se včeraj pojavil seznam ljudi, ki bi morali v samoizolacijo zaradi stika z okuženimi. Način, kako so tem ljudem določene organizacije, ki jih Shirin ne želi imenovati, to sporočile, pa naj ne bi bil ustrezen. Ljudem niso podrobno povedali, za kaj gre, ampak so včeraj okoli 10. ure zvečer vdrli v njihove šotore in jim preprosto dejali, naj gredo z njimi."
"Ljudje so mislili, da jih bodo aretirali. Niso razumeli, zakaj bi to počeli člani človekoljubnih organizacij."
Vse to je v kampu povzročilo zmedo. Ljudje niso vedeli, kaj se dogaja. Zmeda se je stopnjevala do protesta in pozneje do upora. Nekatere izmed upirajočih se skupin so začele uničevati objekte in avtomobile. Napadli so center za karanteno. Ljudje, ki so bili v centru, so zbežali ven, center pa je pogorel do tal.
"Potem so napadli še druge stavbe in upor, s tem tudi posamezni požari, se je razširil na druge predele kampa. Uporniki so blokirali pot gasilcem in jim niso dovolili, da bi opravili svoje delo. Zato so manjši požari ušli izpod nadzora in se združili v en velik požar."
Po Shirinih ocenah je vsaj 40 odstotkov kampa popolnoma izginilo. Največ na območju t. i. džungle, kjer so si begunci in migranti postavili šotore med oljčnim nasadom, ker je uraden begunski kamp že dolgo prepoln. Danes zjutraj, ko je Shirin prispela na prizorišče, je bilo veliko ljudi še vedno v glavnem območju kampa in iskalo osebne stvari.
Tisoči zdaj sedijo okoli kampa, na plažah, na cesti, ki vodi do mesta Mitilene. Pot do mesta jim preprečuje policija. Na Lezbosu so že razglasili izredne razmere. Številne humanitarne, človekoljubne in nevladne organizacije pa so že začele svariti tudi pred napadi različnih skrajnežev, nastrojenih proti beguncem in migrantom.
Dejstvo je, da v Morii vladajo zelo slabe higienske razmere in da tako begunci in migranti kot lokalni prebivalci že dalj časa pozivajo tako grško oblast kot voditelje Evropske unije, naj se bolj ustrezno loti reševanja begunske problematike na Lezbosu. Otok, ki ga je papež Frančišek ob izbruhu begunske krize leta 2016 razglasil za otok miru in solidarnosti, to že dolgo ni več. Epidemija koronavirusne bolezni je vse skupaj samo še poslabšala, je opozoril župan mesta Mitilene. Shirin Tinnesand pa dodaja, da če gori Moria, gori Lezbos.
Fotografije, ki nam jih je poslala Shirin, je posnela ekipa Stand by me Lesvos.
Iz grškega otoka Lezbos prihajajo videoposnetki in fotografije uničenega begunskega kampa Moria, ki ga je ponoči zajel požar. S požarom se je borilo 25 gasilcev, po nekaterih ocenah je uničena skoraj polovica kampa, ki predstavlja začasni dom skoraj 13 tisočim beguncem in migrantom.
Foto: Stand by Me Lesvos/MoriaMediaTeam
Stalno-začasni prebivalci so večkrat bili priče tudi požarom, a takšnega, kot je izbruhnil sinoči, Moria še ni doživela
Z grškega otoka Lezbos prihajajo videoposnetki in fotografije uničenega begunskega kampa Moria, ki ga je ponoči zajel požar. S požarom se je borilo 25 gasilcev, po nekaterih ocenah je uničena skoraj polovica kampa, ki predstavlja začasni dom skoraj trinajst tisoč beguncem in migrantom.
Norvežanka Shirin Tinnesand že od marca pomaga lokalni nevladni organizaciji Stand by me Lesvos. V zadnjem času so se osredotočili predvsem na preprečevanje širjenja novega koronavirusa in preventivo v povezavi z virusom.
Lahko bi rekli, da je na neki način novi koronavirus tudi vzrok sinočnjega uničevalnega požara.
"Prejšnji teden so odkrili prvo okužbo v Morii. Prišla je zdravniška ekipa iz Aten in naključno testirala približno 2000 ljudi. Odkrili so 35 okužb. Po Shirinih informacijah naj bi se včeraj pojavil seznam ljudi, ki bi morali v samoizolacijo zaradi stika z okuženimi. Način, kako so tem ljudem določene organizacije, ki jih Shirin ne želi imenovati, to sporočile, pa naj ne bi bil ustrezen. Ljudem niso podrobno povedali, za kaj gre, ampak so včeraj okoli 10. ure zvečer vdrli v njihove šotore in jim preprosto dejali, naj gredo z njimi."
"Ljudje so mislili, da jih bodo aretirali. Niso razumeli, zakaj bi to počeli člani človekoljubnih organizacij."
Vse to je v kampu povzročilo zmedo. Ljudje niso vedeli, kaj se dogaja. Zmeda se je stopnjevala do protesta in pozneje do upora. Nekatere izmed upirajočih se skupin so začele uničevati objekte in avtomobile. Napadli so center za karanteno. Ljudje, ki so bili v centru, so zbežali ven, center pa je pogorel do tal.
"Potem so napadli še druge stavbe in upor, s tem tudi posamezni požari, se je razširil na druge predele kampa. Uporniki so blokirali pot gasilcem in jim niso dovolili, da bi opravili svoje delo. Zato so manjši požari ušli izpod nadzora in se združili v en velik požar."
Po Shirinih ocenah je vsaj 40 odstotkov kampa popolnoma izginilo. Največ na območju t. i. džungle, kjer so si begunci in migranti postavili šotore med oljčnim nasadom, ker je uraden begunski kamp že dolgo prepoln. Danes zjutraj, ko je Shirin prispela na prizorišče, je bilo veliko ljudi še vedno v glavnem območju kampa in iskalo osebne stvari.
Tisoči zdaj sedijo okoli kampa, na plažah, na cesti, ki vodi do mesta Mitilene. Pot do mesta jim preprečuje policija. Na Lezbosu so že razglasili izredne razmere. Številne humanitarne, človekoljubne in nevladne organizacije pa so že začele svariti tudi pred napadi različnih skrajnežev, nastrojenih proti beguncem in migrantom.
Dejstvo je, da v Morii vladajo zelo slabe higienske razmere in da tako begunci in migranti kot lokalni prebivalci že dalj časa pozivajo tako grško oblast kot voditelje Evropske unije, naj se bolj ustrezno loti reševanja begunske problematike na Lezbosu. Otok, ki ga je papež Frančišek ob izbruhu begunske krize leta 2016 razglasil za otok miru in solidarnosti, to že dolgo ni več. Epidemija koronavirusne bolezni je vse skupaj samo še poslabšala, je opozoril župan mesta Mitilene. Shirin Tinnesand pa dodaja, da če gori Moria, gori Lezbos.
Fotografije, ki nam jih je poslala Shirin, je posnela ekipa Stand by me Lesvos.
Včasih je bila velika težava človeštva premalo informacij, danes pa živimo v času, ko jih imamo preveč. O prenasičenosti z informacijami razmišlja Tadej Štrok z inštituta Danes je nov dan.
Vlada je razpravi o spremembah medijske zakonodaje po burnem odzivu javnosti prejšnji teden vendarle odmerila nekaj tednov za javno razpravo do začetka jeseni. Kakšne javne medije potrebujemo in v kakšnem položaju so ti, odgovarja raziskovalec medijev na britanski univerzi Goldstmiths profesor Des Freedman.
Zgodnja 50. leta 20. stoletja so bila eno od najbolj razburljivih obdobij v zgodovini genetike. Aprila 1953 so v Nature izšle tri študije, ki so dokončno potrdile zgradbo DNK, molekule, v kateri se skriva ključ življenja. Za očeta modela dvojne vijačnice veljata James D. Watson in Francis Crick, ki sta leta 1962 skupaj z Mauricem Wilkinsom prejela Nobelovo nagrado. Manj pa je znano, da je ključne izračune in rentgenske dokaze prispevala Rosalind Franklin, ki je pozneje z rentgensko kristalografijo postavila tudi temelje v poznavanju RNK virusov, kar velja za pomembno osnovo tudi pri sodobnem preučevanju koronavirusov. Kdo je bila znanstvenica, ki bi lahko - če ne bi umrla tako zgodaj - lahko dobila kar dve Nobelovi nagradi in ki ji v znanosti šele dandanes namenjajo ustrezno priznanje?
Pesnik Uroš Zupan je avtor dela, ki ga je poimenoval Trboveljska knjiga. Prepleten literarni kolaž o mestu, ki ga je zaznamovalo kopanje premoga, novo spraševanje sedanje generacije umetnikov o duhovni identiteti mesta nekoč, danes in jutri, je pripoved o trboveljski izjemni, toda pogosto pozabljeni vlogi na kulturnem zemljevidu Slovenije.
V teh dneh je na nebu s prostim očesom viden komet Neowise, eden od najlepših oziroma najsvetlejših kometov na našem nebu v več kot 25. letih. Doslej je bil viden predvsem ob jutranjem svitu, že kar nekaj dni pa ga je mogoče s prostim očesom opazovati tudi zvečer. Najlepše naj bi bil viden v dneh okoli mlaja, 20. julija, če bo le nebo uredilo malo več jasnine. O kometu in še nekaterih drugih zanimivostih v povezavo z domačo astronomijo, med drugim o projektu GoChile, smo se pozanimali pri ljubiteljskem astronomu in uredniku Spikinega spletišča Mateju Mihelčiču.
Iz Sibirije so letos pomladi poročali o temperaturah, ki so tudi do 10 stopinj nad dolgoletnim povprečjem. Zaradi trenda toplejših temperatur v arktičnem krogu zadnjih nekaj let je na udaru tudi permafrost. Med drugim naj bi bilo taljenje permafrosta tudi eden od razlogov za izlitje dizelskega goriva iz rezervoarja v termoelektrarni v mestu Norilsk v Sibiriji. Kakšen je potencial talečega se permafrosta za prihodnji dvig svetovne temperature, preverimo z gostoma Gregorjem Vertačnikom iz Agencije za okolje in dr. Glebom Kraevom iz državne akademije znanosti v Moskvi.
V Sloveniji po padatkih Zveze društev gluhih in naglušnih ter Zveze društev slepih in slabovidnih prebiva približno 77.000 naglušnih, 500 ljudi s polževim vsadkom, 1500 gluhih in 10.000 ljudi s hujšo okvaro vida. Velike in bogate zahodnoevropske države za dostopnost in razvitejšo govorno tehnologijo namenjajo veliko več denarja. Kljub temu smo v Sloveniji v zadnjih letih dosegli velik in hiter napredek. Zaradi majhnega števila aktivnih govorcev slovenščine ni komercialnega interesa, da bi se tehnične rešitve za pomoč ljudem z invalidnostjo razvijale tudi v zasebnem sektorju. Zato je zagotavljanje razvoja dostopnosti z javnimi sredstvi na javni RTV za invalide, pa tudi za starejše in druge, izjemnega pomena, opozarja Tomislav Špilak, predsednik Programskega odbora za problematiko programskih vsebin za invalide na RTV.
Igranje glasbe in glasbena teorija sta med seboj zelo povezani, saj brez enega ni drugega, a predvsem učenje teorije se zdi marsikateremu učencu nepotrebno in nadležno. Na Fakulteti za računalništvo in informatiko so povezali glasbene izkušnje z računalniškimi in programerskimi znanji ter pripravili spletno platformo Trubadur. S pomočjo elementov igrifikacije, ki predstavlja pomemben didaktični proces, želijo učencem približati in osmisliti učenje glasbene teorije, hkrati pa s tovrstno platformo tudi razbremenijo učitelje, saj učenci takoj vidijo pravilne rezultate pri posameznih vajah. O igrifikaciji didaktike in njenem pomenu za učenje glasbe razmišlja dr. Matevž Pesek, docent na Fakulteti za računalništvo in informatiko v Ljubljani in eden izmed ustvarjalcev platforme Trubadur.
Botanični vrt v Ljubljani na današnjem mestu deluje že vse od leta 1810, varuje domačo floro in je varuh biodiverzitete. Ustanovljen je bil kot vrt domovinske flore v okviru visokih šol za potrebe medicinskega študija v času Ilirskih provinc in je tako naša edina ustanova, ki deluje neprekinjeno od svojega nastanka. Vrt je zasnoval Franc Hladnik, ki je bil njegov prvi ravnatelj in hkrati še predavatelj za naravoslovje in botaniko na že omenjeni šoli. Prvotno je vrt meril 33 arov, inventarni spisek za leto 1812 pa navaja že 766 domačih vrst. Danes imajo v botaničnem vrtu na Ižanski cesti, na dveh hektarjih in pol površine, 5000 različnih rastlinskih vrst iz Slovenije in celega sveta. Njegova raziskovalna rastlinska zbirka zajema več kot 20.000 enot predstavnikov naše flore, v semenski banki pa imajo shranjena semena 3500 različnih rastlinskih vrst. O nekaterih aktivnostih vrta sta nam povedala vodja botaničnega vrta dr. Jože Bavcon in raziskovalka dr. Blanka Ravnjak.
Suzana Lovec, urednica rubrik 24ur Fokus in 24ur Inšpektor na Pop TV, opozarja, da je odnos oblasti do medijev lakmusov papir demokratičnosti oblasti. Zelo pazljivi moramo biti do tega, kako se oblast loteva spreminjati medije in kakšen je njen namen, dodaja. "Če kdaj, potrebujemo zdaj močne in neodvisne medije in kredibilne informacije V naslednjih mesecih bo toliko bolj pomembno, da bodo imeli uredniki hrbtenico. Da se ne bodo dogajala umetna uravnoteževanja človekovih pravic, zgodovinskih dejstev in resnice."
Dolga leta so poletja v Tolminu odmevala po glasbenih festivalih na sotočju Tolminke in Soče, kot so naprimer Metalcamp, Punk rock holidays, Reggae riversplash itd. Letos bo menda v nekakšni koronski izvedbi sredi poletja ugledal luč le najstarejši tolminski festival Sajeta, ki pa navadno ne pritegne tolikšne množice tujih obiskovalcev. Kakšen je torej turistični utrip Tolmina v nenavadnem poletju nenavadnega leta 2020, je v minulih dneh preveril Damjan Zorc.
V salzburškem hribovitem svetu poletnim turistom pravijo begunci pred vročino. Kako koronavirus spreminja avstrijski turizem?
Predlagana novela zakona o Slovenski tiskovni agenciji močno spreminja financiranje STA, opazno se bi predrugačil postopek imenovanja članov nadzornega sveta, zakon tudi prenaša določen del produkcije STA - avtorske fotografije, radijski in video material - na trženjski sektor, spreminja se dikcija o neodvisnosti STA. Direktor agencije Bojan Veselinovič predlagane spremembe spremlja z razočaranjem, pri tem meni, da je v ozadju celotnega paketa predlagane prenovljene medijske zakonodaje namen, da bi vsi objavljali iste vsebine. To bi bilo zelo slabo za razvoj medijske krajine, opozarja.
Zelo zanimivo je slišati tudi mnenje novinarja, ki slovensko družbo in politiko opazuje kot dopisnik BBC, enega izmed najbolj uglednih svetovnih medijev. Guy De Launey, ki iz Ljubljane spremlja dogajanje v vseh državah nekdanje Jugoslavije, izpostavlja pomen kakovostnih medijev in velik pomen javnega servisa ravno zaradi izkušnje s koronavirusom. Tudi o vplivu politike na medije v državah nekdanje Jugoslavije.
Ob napovednih spremembah medijske zakonodaje smo se pogovarjali z Jeanom Philipom de Tenderjem, direktorjem za medije pri Evropski radiodifuzni zvezi EBU, ki poudarja, da ga predlagana reforma medijev pri nas skrbi. "Po eni strani javni mediji nimajo zadostnega financiranja, zato obstaja tveganje, da ne bodo več mogli izpolnjevati svojega poslanstva. Druga skrb pa je, da del denarja, namenjenega javnim medijem, vlagate v institucije, ki niso neodvisne in širijo sporočila vlade, zato so meje med neodvisnimi javnimi mediji in državno upravljanimi mediji vse bolj zabrisane," poudarja.
Za mnenje, kakšne javne medije si v Sloveniji želimo, smo vprašali komunikatorko znanosti in znanstveno novinarko na Radiu Študent Zarjo Muršič, ki je nedavno doktorirala na britanski univerzi Durham. Kot meni, je osnovna naloga javne RTV, da goji raznolikost in različnost ter da svojim bralcem, gledalcem in poslušalcem predoča zgodbe, o kateri sicer ne bi razmišljali, zgodbe, ki odprejo horizont razmišljanja in človeka izvzamejo iz mehurčka, v katerem morda nevede živi v vsakdanjem življenju. Zelo pomembno se ji zdi, da je javna RTV dostopna vsem, da ljudi vzgaja in zahteva od njih, da prisluhnejo tudi zahtevnejšim vsebinam.
Dekan Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani sociolog Roman Kuhar opozarja, da mora biti javni RTV servis v demokratičnih državah in družbah slaba vest politike. Pravi tudi, da javni RTV servis opravlja naloge in funkcije v odnosu do različnih delov družbe, ki so po svoji naravi nekomercialne. Če bi RTV podvrgli tržnim mehanizmom, kot to v zakonu predlaga vlada, bi to pomenilo njegov konec. S tem bi izgubili zadnji branik demokracije.
Novinar Mladine Vasja Jager, ki podrobno spremlja spremembe na medijskem področju opozarja, da predlogi sprememb medijskih zakonov niso reforma, ampak vse drugo. V pogovoru tudi o pomenu javnega zavoda RTV Slovenija in napadu na naodvisnost novinarstva. Foto: Bobo
Medtem ko so druge države sprejemale posebne sheme pomoči za medije, je slovensko ministrstvo za kulturo konec aprila sporočilo, da ne more zagotoviti niti izplačila sredstev iz že v letu 2019 zaključenega razpisa za sofinanciranje programskih vsebin medijev v letu 2020. Kaj to pomeni, predvsem za tako imenovane manjše, specializirane, tudi lokalne medije razmišlja Sonja Merljak Zdovc, odgovorna urednica spletnega časopisa za otroke Časoris. Foto: Osebni arhiv
Peter Čakš z Inštituta za medijske komunikacije Fakultete za elektrotehniko, računalništvo in informatiko na Univerzi v Mariboru se strokovno ukvarja s spremljanjem medijske krajine, bolj podrobno tudi lokalne. Z Gašperjem Andrinkom sta se pogovarjala o tem kako zelo bi spremembe v Zakonu o medijih zarezale v lokalno novinarstvo, ki je sicer že dolgo na udaru,
Neveljaven email naslov