Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V znanstveni reviji Biofactors so bili te dni objavljeni rezultati slovenskih raziskovalcev. Gre za kontrolirano raziskavo na ljudeh, v kateri so preverjali vpliv dopolnjevanja prehrane s koencimom Q10 na stanje kože. Raziskava je bila izvedena na Inštitutu za kozmetiko Visoke šole za storitve (VIST), pri njej pa so sodelovali še raziskovalci z Inštituta za nutricionistiko in Univerze v Ljubljani. Koencim Q10 je edini endogeni maščobotopni antioksidant v našem telesu. Pomemben je zlasti pri energetskem metabolizmu, pomembno pa je tudi njegovo antioksidativno delovanje. Dokazano je, da ima pomembno vlogo pri zdravljenju srčnožilnih bolezni. Naše telo ga torej sintetizira samo, lahko ga pa dobimo tudi s hrano ali pa v obliki sirupov in kapsul. O opravljeni raziskavi in o tem, koliko ga sploh potrebujemo in ali ga moramo vnašati še dodatno, smo se pogovarjali z doc. dr. Katjo Žmitek z Visoke šole za storitve in z doc. dr. Igorjem Pravstom z Inštituta za nutricionistiko.
V znanstveni reviji Biofactors so bili te dni objavljeni rezultati slovenskih raziskovalcev. Gre za kontrolirano raziskavo na ljudeh, v kateri so preverjali vpliv dopolnjevanja prehrane s koencimom Q10 na stanje kože. Raziskava je bila izvedena na Inštitutu za kozmetiko Visoke šole za storitve (VIST), pri njej pa so sodelovali še raziskovalci z Inštituta za nutricionistiko in Univerze v Ljubljani. Koencim Q10 je edini endogeni maščobotopni antioksidant v našem telesu. Pomemben je zlasti pri energetskem metabolizmu, pomembno pa je tudi njegovo antioksidativno delovanje. Dokazano je, da ima pomembno vlogo pri zdravljenju srčnožilnih bolezni. Naše telo ga torej sintetizira samo, lahko ga pa dobimo tudi s hrano ali pa v obliki sirupov in kapsul. O opravljeni raziskavi in o tem, koliko ga sploh potrebujemo in ali ga moramo vnašati še dodatno, smo se pogovarjali z doc. dr. Katjo Žmitek z Visoke šole za storitve in z doc. dr. Igorjem Pravstom z Inštituta za nutricionistiko.
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov