Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
Mleko in mlečni izdelki. Poleg 2. svetovne vojne in globalnega segrevanja tema, ki bržkone najbolj deli narod. So mleko in mlečni izdelki torej koristni ali škodljivi? Povzročajo kardiovaskularna obolenja ali nas ščitijo pred njimi? Povzročajo alergije ali ne? Je mleko res samo za teličke ali tudi za ljudi? Mnenj je toliko, kot je duš, zato je prav, da besedo prepustimo znanosti. Ta je po besedah prehranskega strokovnjaka Jerneja Ogrina dokaj enotna in je mnenja, da uživanje mleka in mlečnih izdelkov pozitivno vpliva na zdravje.
Sogovornica bo prof. dr. Tatjana Košmerl s katedre za tehnologije, prehrano in vino na oddelku za živilstvo biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
Sindrom razdražiljivega črevesja nikakor ni prijetna stvar, sploh če ne vemo, kje bi lahko bil izvor težav kot so napihnjenost, diareja, zaprtje ali bolečine. Točni patofiziološki mehanizmi namreč še niso natančno znani, domneve pa zaenkrat simptome povezujejo s kombinacijo sprememb v prehodu zaužite hrane skozi prebavila, s preobčutljivostjo prebavil, vnetjem, spremenjeno mikrobioto in določenimi komponentami hrane. Pomanjkanje enotnega zdravljenja in delna povezava sindroma s hrano pa je pripeljala do tega, da se vedno več pozornosti nameni hrani oz. izločanju živil iz prehrane. Približno 70 % pacientov s SRČ namreč poroča o poslabšanju simptomov po uživanju določenih živil.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Slovenska kulinarika izvira iz bogate gastronomske dediščine in jo odlikuje pestrost ponudbe lokalnih in tradicionalnih kmetijskih pridelkov in živil. Za odkrivanje slovenske kulinarike so nam v pomoč zaščitni znaki na embalaži kmetijskih in živilskih izdelkov, ki jim rečemo tudi sheme kakovosti. Predstavljamo vam jih v današnji rubriki »Veste, kaj jeste«, ki jo je pripravil Bojan Leskovec Sogovornica bo doktorica Mira Kos Skubic, ki je pred nekaj meseci uspešno zagovarjala doktorsko disertacijo z naslovom » Poznavanje in zaznavanje živil z geografsko označbo ali označbo porekla pri potrošnikih.«
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Granola – fotogenična kraljica družbenih omrežij, zajtrk, oglaševan kot popoln obrok, poln superživil. V oddaji Veste, kaj jeste bomo danes razkrili, ali je granola res tako zelo hranljiv obrok. Mojca Koman, univerzitetna diplomirana inženirka živilske tehnologije, pa pove tudi, kako v trgovini izbrati kakovostno, kako pomemben dejavnik pri nakupu je cena in kako granolo čisto preprosto pripravimo doma.
Ker je zmernost lepa čednost, pa tudi kontekstualna umetnost, moramo o priporočljivi količini vnosa mlečnih izdelkov razmišljati v okviru svoje celostne prehrane. Na Prvem danes razmišljamo o kupljenih in doma pripravljenih jogurtih. Kako je z vsebnostjo sladkorja v navadnih in sadnih industrijsko pridelanih jogurtih, zakaj se maščob v jogurtu po krivici drži slab sloves in v kakšni meri lahko sami pri pripravi domačega jogurta vplivamo na okus. Odgovore ponuja …
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
V avtomatih prevladujejo pijače, sokovi in napitki, preostala živila pa so predvsem sladki in slani prigrizki, sendviči, sadje pa je redko prisotno
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Neveljaven email naslov