Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov