Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” smo se spraševali, kako modro in zdravo je uživati kupljene predpripravljene omake, ki jih dodamo rižu ali testeninam. Pogledali smo, kaj vsebujejo in ali si je, kar je retorično vprašanje, vendar bolj modro pripraviti doma omako iz svežih sestavin. Pogovarjali smo se z Vido Fajdiga Turk z Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
Ribe so pomemben vir biološko vrednih beljakovin in mnogih drugih snovi, ki koristno vplivajo na naše zdravje. Omega 3 maščobne kisline, tu so še minerali, jod, selen in kalcij, in v maščobah topna vitamin D in A. Se pa zaradi onesnaževanja okolja tudi pri ribah srečujemo s snovmi, ki negativno vplivajo na človekovo zdravje. Tu gre izmed vseh onesnaževal omeniti zlasti strupene kovine, med njimi tudi metilno živo srebro in pa ostale obstojne organske onesnaževalce. Kako naj torej vemo, kakšno in katero ribo izbrati, kako zdrave so konzervirane ribe in kako pogosto uživanje rib priporočajo strokovnjaki, o tem smo se v tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” pogovarjali z dr. Stanislavo Kirinčič, doktorico živilskih znanosti z Javnega inštituta za javno zdravje.
Neveljaven email naslov