Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
Počitniška hrana - od družinskega dopustovanja ob morju, all inclusive hotelov, potovanj z letalom do raziskovanja eksotičnih krajev
Poležavanje v senci ob morju, hrana, ki si je sicer ne privoščimo tako pogosto, mrzla pijača in druge ledene osvežitve, kot je sladoled so sestavni deli idealnega dopusta za marsikoga. Nič čudnega, da se domov tako vrnemo z nekaj kilogrami več. A tudi med počitnikovanjem se lahko prehranjujemo zdravo brez večjih naporov. Prvi korak k temu je primerna priprava že, ko smo še doma in se še odločamo, kam bi šli na dopust, pravi nutricionistka Mojca Cepuš: “Če smo finančno omejeni, ali ni takšnega hotela, kot si ga želimo glede hrane, je dobro pogooglati, kje so kakšne trgovine, ali obcestna hrana, ki je zdrava.
Obroke lahko pripravimo tudi že doma in jih potem peljemo s seboj. Sogovornica pravi, da je to načeloma najboljša izbira:
“Pomembno pa je, da tega ne pojemo preveč. Večinoma gre za kakšne enolončnice, zato zraven pojejmo tudi veliko zelenjave.”
Moramo pa paziti, da hrano do počitniške destinacije pripeljemo zdravstveno neoporečno. Pavel Pollak z Nacionalnega inštituta za javno zdravje priporoča, da hitro pokvarljivo hrano damo v hladilne torbe in potem pojemo čim prej. Če se tovrstni obroki segrejejo, jih je potrebno zavreči. Lahko pa s seboj vzamemo živila, ki ne potrebujejo takšne skrbi: “To je pasterizirana ali sterilizirana hrana, konzerve, iz katerih je mogoče pripraviti omako. Tega ni potrebno shranjevati na hladnem.”
Prav pijače, ki so ohlajene z ledom, znajo biti včasih povod za želodčne težave. Kot pravi Pollak je vzrok za drisko bakterijska, virusna ali parazitska okužba, ki se prenaša prek vode:
“Ne pijmo vode iz neznanega izvora, izogibajmo se ledu v pijačah. Če dvomimo v kakovost vode, se ji raje izognimo. Držimo se ustekleničene vode. Kar se hrane tiče – izogibajmo se živilom, ki jih uživamo surova, zelenjavi in sadju, ki se ne lupi, če gremo v restavracijo, opazujemo, na kak način pripravljajo hrano, koliko ljudi je tam, ali izgleda higienično. Potencialno bolj nevarne so tudi školjke in ribe. Je pa zelo dobro, če so živila pekoča, začinjena, saj ima čili antibakterijske lastnosti.”
Tako Pollak kot Cepuševa pravita, da naj strah pred okužbo ne prevlada, če se odpravimo v daljne kraje, ampak kar pogumno in premišljeno pri uživanju novih jedi. Cepuševa pa dodaja še, da je zelenjava vedno dobro izbira, kadar smo v dvomih. Če pa ne moremo nadzorovati kakovosti, nadzorujmo vsaj količine.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” v ospredje postavljamo kašice za najmlajše. Na Zvezi potrošnikov Slovenije so podrobno pregledali 12 žitnih in mlečno žitnih kašic, ki vsebujejo zdrob. Izbrali so le osnovne izdelke, brez dodanega suhega sadja, keksov ali čokolade, saj izdelki z dodatki za prehrano dojenčkov niso priporočljivi. A tudi v žitnih kašicah se lahko skrivajo dodatni sladkor in nepotrebni aditivi, zato si gre ob nakupu vzeti čas in pozorno prebrati seznam sestavin in hranilnih tabel na izdelku, poudarja Anja Zupan z ZPS, ki v pogovoru povzema ugotovitve primerjalnega ocenjevanja. Vabljeni k poslušanju!
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Če bi vas povprašali po dioksinih, furanih in PCB-jih bi bržkone večina le skomignila z rameni. A brez skrbi. Bolj kot to, kako jih poimenovati, je pomembno, da vemo, da so med nami, da nastajajo zaradi človekovega onesnaževanja in da se lahko nahajajo tudi v živilih. V hrani jih gre najti zlasti v maščobnem tkivu živali, akumulirajo pa se po prehranjevalni verigi navzgor. Kar pomeni, da je človek tisti, ki jih užije zadnji. Ker gre za halogenirane organske spojine, ki se razgrajujejo zelo počasi in so razvrščene med dvanajst za okolje najbolj škodljivih obstojnih organskih onesnaževal, je prav, da o njih zopet spomnimo v rubriki Veste, kaj jeste. Pogovarjali smo se z dr. Urško Blaznik z NIJZ.
Ko govorimo o smernicah zdrave prehrane, govorimo o pravilnem rednem uživanju sadja, ki bistveno pripomore k boljšemu počutju in zdravju. Delež sestavin se pri različnih sadežih močno razlikuje. Sadje poleg vode vsebuje veliko vitaminov, vlaknin ter tudi mineralov in ogljikovih hidratov. V zadnjih urah je marsikdo zaužil izjemne količine različne hrane, velikonočni prazniki so za nami. In marsikateri obrok si lahko olajšamo ali ga prilagodimo tako, da zaužijemo sadje. Je pomembno, kdaj se zaužije sadje? Kako je z eksotičnim sadjem? Katere so koristi teh vrst sadja? Podrobneje v pogovoru s strokovnjakom za zdravo prehrano Mariem Sambolcem.
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
O sirnih namazih bo tekla beseda v tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?”. Mnogi si ga, verjamemo, radi privoščite ob jutrih ali večerih na rezini kruha, ob skodelici čaja ali kave. Nemalo vrst jih je najti na trgovskih policah. Med njimi sicer ni bistvenih razlik, vseeno pa obstajajo, zato je prav, da izberemo tiste, ki so po svoji prehranski sestavi najbolj ugodni. Na Zvezi potrošnikov Slovenije so opravili primerjalni test desetih sirnih namazov. Preverili so njihovo sestavo in senzorične lastnosti. O testu smo se pogovarjali z Anjo Zupan, prehransko strokovnjakinjo z ZPS.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Ponudba sadja in zelenjave v trgovinah že dolgo ni več odvisna od sezone. Kljub temu prehranski strokovnjaki potrošnikom svetujejo, naj uživajo pridelke predvsem v času njihove naravne sezone pridelave. Zakaj? Sezonska, sveža in pravkar dozorela zelenjava in sadje sta praviloma okusnejša in vsebujeta več hranilni snovi, poleg tega pa ju niso pripeljali od daleč in s transportom povzročili dodatnega nepotrebnega onesnaževanja okolja. Nista pa to edina razloga, pove Marjana Peterman, strokovna sodelavka Zveze potrošnikov Slovenije.
Neveljaven email naslov