Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Škodljiv je oksidiran holesterol, ki nastane pri dolgotrajni toplotni obdelavi živil in povečuje tveganje za razvoj ateroskleroze
Do nedavnega se je holesterola držal izjemno slab prizvok, danes pa ugotavljamo, da zgodba le ni tako črno-bela. Kako torej razumeti holesterol? Gre za zelo kompleksno molekulo, ki je v našem telesu in jo telo nujno potrebuje, saj je pomemben gradnik naših celic. Celičnim membranam uravnava fluidnost, iz njega v našem telesu nastajajo hormoni, še posebej spolna hormona estrogen in testosteron, tudi hormoni nadledvične žleze, iz njega se pod vplivom sončne svetlobe tvori vitamin D, nujen je tudi za tvorbo žolčnih kislin, ki so ključne za presnovo maščob. Zanimiv je podatek, da s prehrano v telo vnesemo le 22 odstotkov holesterola. Kar 78 odstotkov holesterola telo proizvede samo.
“Glede na to, da je sistem za uravnavanje holesterola pri zdravih ljudeh skrbno nadzorovan, lahko rečemo, da za naše zdravje ne bo nobene koristi, če izločimo iz prehrane živila (s tem bi znižali holesterol le za pet odstotkov), ki vsebujejo holesterol. Kvečjemu je lahko to slabo, saj so nizke ravni holesterola dolgoročno zelo škodljive.” – mag. Anja Pristavec, inž. prehrane
Mag. Anja Pristavec še svetuje, kako s hrano uravnavati raven holesterola:
Škodljiv je oksidiran holesterol, ki nastane pri dolgotrajni toplotni obdelavi živil in povečuje tveganje za razvoj ateroskleroze
Do nedavnega se je holesterola držal izjemno slab prizvok, danes pa ugotavljamo, da zgodba le ni tako črno-bela. Kako torej razumeti holesterol? Gre za zelo kompleksno molekulo, ki je v našem telesu in jo telo nujno potrebuje, saj je pomemben gradnik naših celic. Celičnim membranam uravnava fluidnost, iz njega v našem telesu nastajajo hormoni, še posebej spolna hormona estrogen in testosteron, tudi hormoni nadledvične žleze, iz njega se pod vplivom sončne svetlobe tvori vitamin D, nujen je tudi za tvorbo žolčnih kislin, ki so ključne za presnovo maščob. Zanimiv je podatek, da s prehrano v telo vnesemo le 22 odstotkov holesterola. Kar 78 odstotkov holesterola telo proizvede samo.
“Glede na to, da je sistem za uravnavanje holesterola pri zdravih ljudeh skrbno nadzorovan, lahko rečemo, da za naše zdravje ne bo nobene koristi, če izločimo iz prehrane živila (s tem bi znižali holesterol le za pet odstotkov), ki vsebujejo holesterol. Kvečjemu je lahko to slabo, saj so nizke ravni holesterola dolgoročno zelo škodljive.” – mag. Anja Pristavec, inž. prehrane
Mag. Anja Pristavec še svetuje, kako s hrano uravnavati raven holesterola:
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov