Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Maslo ali margarina? V preteklosti sta se že oba znašla na zatožni klopi.
Na prehransko tehtnico tokrat postavljamo maslo in margarino. Znana je anekdota, v kateri na vprašanje Katere so tri najpomembnejše stvari v francoski kuhinji? dobimo odgovor maslo, maslo, maslo. Ta zapoved francoske kulinarike sicer ne bi navdušila prehranskih strokovnjakov, a to še ne pomeni, da je treba maslo »izgnati« iz vsakodnevne prehrane. Mag. Nina Zupanič z Inštituta za nutricionistiko.
Nesporno je, da njegova uporaba pri kuhanju daje določenim jedem svojstven okus, telo pa nam ne bo tako hvaležno. 100 g masla v povprečju vsebuje 240 mg holesterola in 62 gramov nasičenih maščobnih kislin.
Dnevni vnos nasičenih maščobnih kislin naj ne bi presegal 20 gramov, z eno žlico masla pa jih v telo vnesemo približno sedem gramov.
Seveda maslo ni samo slaba maščoba, saj vsebuje tudi antioksidante, vitamin D, kalcij …
Po drugi strani so spet v prednosti margarine – druge generacije, ki so narejene po postopkih brez hidrogeniranja, kar ima za posledico nizko vsebnost trans maščob.
Danes imamo na tržišču že kar nekaj margarin, ki so jim dodani rastlinski steroli. Uživanje takih margarin je priporočljivo za tiste, ki že imajo povišano raven holesterola.
Pod črto: maslo ali margarina? Margarina ali maslo?
Pozorni bodimo na vsebnost trans maščob, oboje – margarino in maslo – pa uživajmo zmerno tako kot druga maščobna živila. V zdravi prehrani sicer kot vir maščob najbolj priporočajo oreške in hladno stiskana rastlinska olja z nenasičenimi maščobnimi kislinami.
Maslo ali margarina? V preteklosti sta se že oba znašla na zatožni klopi.
Na prehransko tehtnico tokrat postavljamo maslo in margarino. Znana je anekdota, v kateri na vprašanje Katere so tri najpomembnejše stvari v francoski kuhinji? dobimo odgovor maslo, maslo, maslo. Ta zapoved francoske kulinarike sicer ne bi navdušila prehranskih strokovnjakov, a to še ne pomeni, da je treba maslo »izgnati« iz vsakodnevne prehrane. Mag. Nina Zupanič z Inštituta za nutricionistiko.
Nesporno je, da njegova uporaba pri kuhanju daje določenim jedem svojstven okus, telo pa nam ne bo tako hvaležno. 100 g masla v povprečju vsebuje 240 mg holesterola in 62 gramov nasičenih maščobnih kislin.
Dnevni vnos nasičenih maščobnih kislin naj ne bi presegal 20 gramov, z eno žlico masla pa jih v telo vnesemo približno sedem gramov.
Seveda maslo ni samo slaba maščoba, saj vsebuje tudi antioksidante, vitamin D, kalcij …
Po drugi strani so spet v prednosti margarine – druge generacije, ki so narejene po postopkih brez hidrogeniranja, kar ima za posledico nizko vsebnost trans maščob.
Danes imamo na tržišču že kar nekaj margarin, ki so jim dodani rastlinski steroli. Uživanje takih margarin je priporočljivo za tiste, ki že imajo povišano raven holesterola.
Pod črto: maslo ali margarina? Margarina ali maslo?
Pozorni bodimo na vsebnost trans maščob, oboje – margarino in maslo – pa uživajmo zmerno tako kot druga maščobna živila. V zdravi prehrani sicer kot vir maščob najbolj priporočajo oreške in hladno stiskana rastlinska olja z nenasičenimi maščobnimi kislinami.
Kdor sledi smernicam zdravega življenja in skrbi za uravnoteženo prehrano, se hitro znajde pred trgovinskimi policami s t.i. »light« (oz. lahkimi) izdelki. Ti naj bi vsebovali čim manj maščob. Odstranjene maščobe v lahkih izdelkih načeloma ne potrebujejo nadomestil, a kljub temu jih zaradi pomanjkanja polnosti okusa v tovrstnih živilih najdemo več kot v običajnih. Odgovor na okusnost izdelkov z odstranjeno maščobo so med drugim tudi umetna sladila, ki lahko povzročajo napihnjenost. Na kaj moramo biti še posebej pozorni pri pregledovanju deklaracij na lahkih izdelkih? Kako je z mlečnimi izdelki pri katerih lahko na embalaži opazimo oznako 0,0 odstotkov maščob? Lahko temu verjamemo?
Neveljaven email naslov