Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Maslo ali margarina? V preteklosti sta se že oba znašla na zatožni klopi.
Na prehransko tehtnico tokrat postavljamo maslo in margarino. Znana je anekdota, v kateri na vprašanje Katere so tri najpomembnejše stvari v francoski kuhinji? dobimo odgovor maslo, maslo, maslo. Ta zapoved francoske kulinarike sicer ne bi navdušila prehranskih strokovnjakov, a to še ne pomeni, da je treba maslo »izgnati« iz vsakodnevne prehrane. Mag. Nina Zupanič z Inštituta za nutricionistiko.
Nesporno je, da njegova uporaba pri kuhanju daje določenim jedem svojstven okus, telo pa nam ne bo tako hvaležno. 100 g masla v povprečju vsebuje 240 mg holesterola in 62 gramov nasičenih maščobnih kislin.
Dnevni vnos nasičenih maščobnih kislin naj ne bi presegal 20 gramov, z eno žlico masla pa jih v telo vnesemo približno sedem gramov.
Seveda maslo ni samo slaba maščoba, saj vsebuje tudi antioksidante, vitamin D, kalcij …
Po drugi strani so spet v prednosti margarine – druge generacije, ki so narejene po postopkih brez hidrogeniranja, kar ima za posledico nizko vsebnost trans maščob.
Danes imamo na tržišču že kar nekaj margarin, ki so jim dodani rastlinski steroli. Uživanje takih margarin je priporočljivo za tiste, ki že imajo povišano raven holesterola.
Pod črto: maslo ali margarina? Margarina ali maslo?
Pozorni bodimo na vsebnost trans maščob, oboje – margarino in maslo – pa uživajmo zmerno tako kot druga maščobna živila. V zdravi prehrani sicer kot vir maščob najbolj priporočajo oreške in hladno stiskana rastlinska olja z nenasičenimi maščobnimi kislinami.
Maslo ali margarina? V preteklosti sta se že oba znašla na zatožni klopi.
Na prehransko tehtnico tokrat postavljamo maslo in margarino. Znana je anekdota, v kateri na vprašanje Katere so tri najpomembnejše stvari v francoski kuhinji? dobimo odgovor maslo, maslo, maslo. Ta zapoved francoske kulinarike sicer ne bi navdušila prehranskih strokovnjakov, a to še ne pomeni, da je treba maslo »izgnati« iz vsakodnevne prehrane. Mag. Nina Zupanič z Inštituta za nutricionistiko.
Nesporno je, da njegova uporaba pri kuhanju daje določenim jedem svojstven okus, telo pa nam ne bo tako hvaležno. 100 g masla v povprečju vsebuje 240 mg holesterola in 62 gramov nasičenih maščobnih kislin.
Dnevni vnos nasičenih maščobnih kislin naj ne bi presegal 20 gramov, z eno žlico masla pa jih v telo vnesemo približno sedem gramov.
Seveda maslo ni samo slaba maščoba, saj vsebuje tudi antioksidante, vitamin D, kalcij …
Po drugi strani so spet v prednosti margarine – druge generacije, ki so narejene po postopkih brez hidrogeniranja, kar ima za posledico nizko vsebnost trans maščob.
Danes imamo na tržišču že kar nekaj margarin, ki so jim dodani rastlinski steroli. Uživanje takih margarin je priporočljivo za tiste, ki že imajo povišano raven holesterola.
Pod črto: maslo ali margarina? Margarina ali maslo?
Pozorni bodimo na vsebnost trans maščob, oboje – margarino in maslo – pa uživajmo zmerno tako kot druga maščobna živila. V zdravi prehrani sicer kot vir maščob najbolj priporočajo oreške in hladno stiskana rastlinska olja z nenasičenimi maščobnimi kislinami.
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov