Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Če fruktozo uživamo v obliki sadja, ni škodljiva. V sadju sladkor ni tako zgoščen, kot je v rafinirani obliki
Fruktoza je sladkor v sadju, zato jo imenujemo sadni sladkor. Rafinirana fruktoza, ki jo običajno pridelujejo iz koruznega škroba, pa je, čeprav manj prispeva k povečanju ravni glukoze v krvi in so jo še do nedavnega priporočali sladkornim bolnikom, skoraj dvakrat bolj sladka kot namizni sladkor in je za jetra strupena. Redno uživanje rafinirane fruktoze škodljivo vpliva na organizem, precej podobno, kot če redno uživamo alkohol, in je krivec za širjenje civilizacijskih bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, visok krvni pritisk, debelost, diabetes tipa 2 idr. O fruktozi in rafinirani fruktozi v tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” s prehransko strokovnjakinjo Marjano Peterman.
“Če fruktozo uživamo v obliki sadja, ni škodljiva. V sadju sladkor ni tako zgoščen, kot je v rafinirani obliki, s sadjem pa hkrati zaužijemo tudi vlaknine, ki upočasnijo porabo fruktoze v telesu. Sadje vsebuje vitamine in druge antioksidante, ki nevtralizirajo škodljive učinke, ki nastanejo pri presnovi fruktoze.” – Marjana Peterman, ZPS
Sporna je torej redna in čezmerna uporaba rafinirane fruktoze, in sicer v obliki namiznega sladkorja, same fruktoze ali drugih sladil (agavin sirup, med, javorjev sirup …).
Vir: ZPS
Če fruktozo uživamo v obliki sadja, ni škodljiva. V sadju sladkor ni tako zgoščen, kot je v rafinirani obliki
Fruktoza je sladkor v sadju, zato jo imenujemo sadni sladkor. Rafinirana fruktoza, ki jo običajno pridelujejo iz koruznega škroba, pa je, čeprav manj prispeva k povečanju ravni glukoze v krvi in so jo še do nedavnega priporočali sladkornim bolnikom, skoraj dvakrat bolj sladka kot namizni sladkor in je za jetra strupena. Redno uživanje rafinirane fruktoze škodljivo vpliva na organizem, precej podobno, kot če redno uživamo alkohol, in je krivec za širjenje civilizacijskih bolezni, kot so bolezni srca in ožilja, visok krvni pritisk, debelost, diabetes tipa 2 idr. O fruktozi in rafinirani fruktozi v tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” s prehransko strokovnjakinjo Marjano Peterman.
“Če fruktozo uživamo v obliki sadja, ni škodljiva. V sadju sladkor ni tako zgoščen, kot je v rafinirani obliki, s sadjem pa hkrati zaužijemo tudi vlaknine, ki upočasnijo porabo fruktoze v telesu. Sadje vsebuje vitamine in druge antioksidante, ki nevtralizirajo škodljive učinke, ki nastanejo pri presnovi fruktoze.” – Marjana Peterman, ZPS
Sporna je torej redna in čezmerna uporaba rafinirane fruktoze, in sicer v obliki namiznega sladkorja, same fruktoze ali drugih sladil (agavin sirup, med, javorjev sirup …).
Vir: ZPS
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov