Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Za vsakih 50 g zaužitih mesnih izdelkov na dan se tveganje za obolevnostjo za rakom poveča za skoraj 20 %
Da je pridelava mesa, predvsem rdečega, eden ključnih razlogov za onesnaževanje planeta in velikansko porabo vode, je znano. Da mesa v zahodnem svetu pojemo preveč, tudi vemo, kot tudi to, da je uživanje rdečega mesa – še posebno če je procesirano in predelano v različne mesne izdelke, kot so hrenovke, salame ali paštete – lahko škodljivo za zdravje. Številni zato segajo po nadomestkih v obliki klobas, mletega mesa, šunke, paniranih zrezkov, čevapčičev, burgerjev in drugih mesnih izdelkov, ki jih ponuja živilska industrija in ki so že nekaj časa na voljo na naših trgovskih policah. Pa so ti izdelki res dobra zamenjava za meso? O tem v tokratni rubriki Veste, kaj jeste z Anjo Bolha iz Zveze potrošnikov Slovenije.
“Ob vsakih 50 gramih zaužitih mesnih izdelkov na dan se tveganje glede obolevnosti za rakom poveča za 18 odstotkov. Del rešitve za planet in naše zdravje je torej omejitev uživanja rdečega mesa.” Anja Bolha, ZPS
Radi jeste? Pa veste, kaj jeste? Odgovor dobite v oddaji o vsem, kar se skriva v hrani. Vsako sredo ob 7.40 na Prvem.
Za vsakih 50 g zaužitih mesnih izdelkov na dan se tveganje za obolevnostjo za rakom poveča za skoraj 20 %
Da je pridelava mesa, predvsem rdečega, eden ključnih razlogov za onesnaževanje planeta in velikansko porabo vode, je znano. Da mesa v zahodnem svetu pojemo preveč, tudi vemo, kot tudi to, da je uživanje rdečega mesa – še posebno če je procesirano in predelano v različne mesne izdelke, kot so hrenovke, salame ali paštete – lahko škodljivo za zdravje. Številni zato segajo po nadomestkih v obliki klobas, mletega mesa, šunke, paniranih zrezkov, čevapčičev, burgerjev in drugih mesnih izdelkov, ki jih ponuja živilska industrija in ki so že nekaj časa na voljo na naših trgovskih policah. Pa so ti izdelki res dobra zamenjava za meso? O tem v tokratni rubriki Veste, kaj jeste z Anjo Bolha iz Zveze potrošnikov Slovenije.
“Ob vsakih 50 gramih zaužitih mesnih izdelkov na dan se tveganje glede obolevnosti za rakom poveča za 18 odstotkov. Del rešitve za planet in naše zdravje je torej omejitev uživanja rdečega mesa.” Anja Bolha, ZPS
Starejši skupaj z nosečnicami in otroki sodijo v rizično skupino ljudi, pri katerih velja previdnost pri uživanju nekaterih skupin živil. V starejšem življenjskem obdobju se zmanjšujejo motorične zmožnosti, kar lahko povzroča težave pri pripravi hrane in hranjenju. Na željo po prehranjevanju vpliva tudi slabšanje funkcije okusa in vonja. Oslabijo tudi vid in sluh ter funkcije prebavnega sistema – od slabših zob in nezmožnosti žvečenja do upočasnjene peristaltike in zmanjšanja izločanja prebavnih sokov v celotnem prebavnem traktu. Tudi stranski učinki zdravil lahko odvračajo od hranjenja in povzročajo podhranjenost. Starostniki so zaradi oslabljenega delovanja imunskega sistema bolj dovzetni za okužbe in zastrupitve z živili. Zaradi vsega naštetega je v tretjem življenjskem obdobju uživanje zdravih in varnih živil še posebej pomembno.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Če bi vam rekli: izvolite za zajtrk malce fosforja ali fosfatov, bi nas najbrž malce čudno pogledali, a fosfati se nahajajo v mnogih živilih, zlasti beljakovinskih in so nujni za zdravje naših kosti in zob. Na drugi strani živilska industrija uporablja fosfate v obliki aditivov iz različnih tehnoloških razlogov – za uravnavanje kislosti živil ter kot emulgatorje in stabilizatorje. Kaj so pravzaprav fosfati, v katerih vrstah živil se nahajajo in ali nam preveč fosfatov lahko tudi škodi, o tem z Nino Zupanič z Inštituta za nutricionistiko v Ljubljani.
V tokratni rubriki “Veste, kaj jeste?” govorimo o rastlinskih vrstah mleka, kot so mandljevo, kokosovo, ovseno ali sojino mleko. Vsaj proizvajalci so jim nadeli takšen naziv, četudi takšno poimenovanje ni točno, poudarja prehranska strokovnjakinja in dipl. inž. živilstva in prehrane Anja Pristavec. Mleko je namreč tekočina, ki jo pridobimo z molžo sesalcev, ti napitki pa so narejeni iz žit ali oreščkov. Kako zdravi so, je odvisno od sestavin, iz katerih so narejeni. Pri večini napitkov gre za industrijsko predelana živila, zato ni samo po sebi umevno, da so tako zdrava, kot se jim pripisuje. So pa, kot pravi sogovornica Anja Pristavec, lahko zelo funkcionalna, zlasti za ljudi z laktozno intoleranco.
Neveljaven email naslov