Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sogovornica bo prof. dr. Tatjana Košmerl s katedre za tehnologije, prehrano in vino na oddelku za živilstvo biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
Na policah trgovin je največ uvoženega jedilnega grozdja
Grozdje je v primerjavi z nekaterimi drugimi jesenskimi sadeži z vidika barv, okusov in arom pestrejše ter sladkejše. V svetovnem merilu se grozdja pridela zelo veliko, prekaša celo skupni pridelek banan, pomaranč in jabolk, vendar se ga več kot tri četrtine predela v vino. Tistega jedilnega, namiznega grozdja je manj kot vinskega, čeprav ga je na policah trgovin več. Jedilno grozdje torej še vedno v večji meri uvažamo, pove prof. dr. Tatjana Košmerl s Katedre za tehnologije, prehrano in vino na Oddelku za živilstvo Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
“V osnovi so namizne oz. jedilne sorte grozdja tiste, ki so lahko nekoliko manj sladke v primerjavi z žlahtno vinsko trto. Potem so v večini primerov posamezne jagode večje v primerjavi z vinskimi, imajo spremenjeno kemijsko sestavo in velikokrat debelejšo kožico.”
Vinarji pri stiskanju grozdja tako imenovane tropine – peclje, kožico in pečke – po večini zavržejo, čeprav lahko služijo kot uporabna surovina za druge živilske izdelke, kot so čista vinska kislina v kemični industriji, surovina za farmacevtsko industrijo in kot gnojilo v vinogradu. Grozdne pečke so tudi odličen antioksidant.
“Prenekateri izkoriščajo grozdne pečke za pridelavo olja, ki ima zelo visoko ceno zaradi ekstremno majhnega izplena. Je zelo bogat za človeški organizem zaradi ugodne maščobno-kislinske sestave.”
Sogovornica bo prof. dr. Tatjana Košmerl s katedre za tehnologije, prehrano in vino na oddelku za živilstvo biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
Na policah trgovin je največ uvoženega jedilnega grozdja
Grozdje je v primerjavi z nekaterimi drugimi jesenskimi sadeži z vidika barv, okusov in arom pestrejše ter sladkejše. V svetovnem merilu se grozdja pridela zelo veliko, prekaša celo skupni pridelek banan, pomaranč in jabolk, vendar se ga več kot tri četrtine predela v vino. Tistega jedilnega, namiznega grozdja je manj kot vinskega, čeprav ga je na policah trgovin več. Jedilno grozdje torej še vedno v večji meri uvažamo, pove prof. dr. Tatjana Košmerl s Katedre za tehnologije, prehrano in vino na Oddelku za živilstvo Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani.
“V osnovi so namizne oz. jedilne sorte grozdja tiste, ki so lahko nekoliko manj sladke v primerjavi z žlahtno vinsko trto. Potem so v večini primerov posamezne jagode večje v primerjavi z vinskimi, imajo spremenjeno kemijsko sestavo in velikokrat debelejšo kožico.”
Vinarji pri stiskanju grozdja tako imenovane tropine – peclje, kožico in pečke – po večini zavržejo, čeprav lahko služijo kot uporabna surovina za druge živilske izdelke, kot so čista vinska kislina v kemični industriji, surovina za farmacevtsko industrijo in kot gnojilo v vinogradu. Grozdne pečke so tudi odličen antioksidant.
“Prenekateri izkoriščajo grozdne pečke za pridelavo olja, ki ima zelo visoko ceno zaradi ekstremno majhnega izplena. Je zelo bogat za človeški organizem zaradi ugodne maščobno-kislinske sestave.”
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Pivo je alkoholna pijača, pripravljena z varjenjem in fermentiranjem sladkorjev, ki ob pomoči encimov nastanejo iz škroba, katerega vir so običajno različna slajena in neslajena žita. Za varjenje piva se najpogosteje uporablja ječmen, pa tudi pšenica, koruza, riž in proso. Velja za najstarejšo in najbolj priljubljeno alkoholno pijačo na svetu. Med vsemi pijačami je pivo na tretjem mestu po svetovni porabi. Pred njim sta le voda in čaj. V poletnih dneh se pivoljubci še raje zatečejo k tej osvežitvi, prodaja in poraba se občutno povečata. Pri Zvezi potrošnikov Slovenije so opravili test 10 vrst svetlega piva, ki se najpogosteje znajdejo v nakupovalnih košaricah Slovencev.
V takšnih napitkih je lahko tudi do 94 odstotkov mleka in do 32 gramov sladkorja; vključno z aditivi - arome, zgoščevalci, stabilizatorji, fosfati.
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Tunine paštete vsebujejo veliko maščobe, zato naj ne bodo pogosto na vašem jedilniku
V njej obravnavamo hranila in živila, ki se pojavljajo na tržišču.
Neveljaven email naslov