Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Koliko je konstruktivna kritika sploh še vrednota v slovenskem političnem prostoru in kako se politično ozračje preslikava v družbi? Kdaj kritika preide v kritizerstvo? Si sploh še želimo, da mladi kritično razmišljajo? Odgovore v Vročem mikrofonu poskušata najti politični analitik in zgodovinar Luka Lisjak Gabrijelčič ter filozof in zgodovinar Jernej Šček. Z njima se pogovarja Gašper Andrinek.
Koliko je konstruktivna kritika sploh še vrednota v slovenskem političnem prostoru in kako se politično ozračje preslikava v družbi? Razmišljata Luka Lisjak Gabrijelčič in Jernej Šček
Kritika, kritičnost, kritizerstvo so pojmi, ki v političnem prostoru in diskurzu niso tako novi, se pa zdi, da se v vsakem družbenem kontekstu postavljajo na novo.
Kritično mišljenje s svojo refleksijo, s pretresanjem vidikov in perspektiv je pravzaprav tisto, kar naj bi pripisovali vsakemu razmišljujočemu posamezniku. Kritika oziroma kritičnost je nekakšna norma, merilo mišljenja. Mišljenje brez kritičnosti je pravzaprav navijaštvo, dogma.
Zdi pa se, da se je javni diskurz tako v političnem kot civilnodružbenem prostoru v zadnjem času veliko bolj nalezel kritizerstva, napadanja, žalitev, verbalnega obračunavanja kot pa argumentirane kritike, sprejemanje napak in opravičil ter jemanja koraka nazaj.
Kdaj kritika preide v kritizerstvo? Si sploh še želimo, da mladi kritično razmišljajo? Odgovore v Vročem mikrofonu poskušata razčleniti politični analitik in zgodovinar Luka Lisjak Gabrijelčič ter filozof in zgodovinar Jernej Šček.
"Ko vprašanje, ‘kdo naj vlada’, prevlada nad vprašanjem, ‘kaj naj s to oblastjo počne’, nastopi na plano identitetna politika, ki potegne za seboj cel kup posledic. Tudi to, da je potem kar naenkrat vsaka kritika politika istočasno kritika njegovih volilcev. V smislu: ‘Vsak napad name je v resnici napad na vas.’" - Luka Lisjak Gabriječič
"Maksimizacija kritike, pri kateri kritika nima meja, tudi tista neutemeljena, in s tem pomanjkanje notranjega dialoga, ustvarja kritika sama – sovražni govor, ki je tista kritika, ki si ne zna postavljati svojih lastnih meja. V tem smo danes ujeti." - Jernej Šček
"Temeljno vprašanje je, ali damo ljudem že od mladih nog dalje tisto orodje, ki je v vsaki moderni družbi ključno – sposobnost učinkovite rabe besede, argumentacije." - Luka Lisjak Gabriječič
"Razredna skupnost in tudi javni prostor potrebujeta sodnika. V enem primeru učitelj, v drugem predsednik republike ali kdo drug. In sicer, zato da se ne izgubi dialoški smoter kritičnega eksperimentiranja. Če dialoškega koraka, dvogovora, ne bomo zmožni narediti, bo po nas." - Jernej Šček
1266 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Koliko je konstruktivna kritika sploh še vrednota v slovenskem političnem prostoru in kako se politično ozračje preslikava v družbi? Kdaj kritika preide v kritizerstvo? Si sploh še želimo, da mladi kritično razmišljajo? Odgovore v Vročem mikrofonu poskušata najti politični analitik in zgodovinar Luka Lisjak Gabrijelčič ter filozof in zgodovinar Jernej Šček. Z njima se pogovarja Gašper Andrinek.
Koliko je konstruktivna kritika sploh še vrednota v slovenskem političnem prostoru in kako se politično ozračje preslikava v družbi? Razmišljata Luka Lisjak Gabrijelčič in Jernej Šček
Kritika, kritičnost, kritizerstvo so pojmi, ki v političnem prostoru in diskurzu niso tako novi, se pa zdi, da se v vsakem družbenem kontekstu postavljajo na novo.
Kritično mišljenje s svojo refleksijo, s pretresanjem vidikov in perspektiv je pravzaprav tisto, kar naj bi pripisovali vsakemu razmišljujočemu posamezniku. Kritika oziroma kritičnost je nekakšna norma, merilo mišljenja. Mišljenje brez kritičnosti je pravzaprav navijaštvo, dogma.
Zdi pa se, da se je javni diskurz tako v političnem kot civilnodružbenem prostoru v zadnjem času veliko bolj nalezel kritizerstva, napadanja, žalitev, verbalnega obračunavanja kot pa argumentirane kritike, sprejemanje napak in opravičil ter jemanja koraka nazaj.
Kdaj kritika preide v kritizerstvo? Si sploh še želimo, da mladi kritično razmišljajo? Odgovore v Vročem mikrofonu poskušata razčleniti politični analitik in zgodovinar Luka Lisjak Gabrijelčič ter filozof in zgodovinar Jernej Šček.
"Ko vprašanje, ‘kdo naj vlada’, prevlada nad vprašanjem, ‘kaj naj s to oblastjo počne’, nastopi na plano identitetna politika, ki potegne za seboj cel kup posledic. Tudi to, da je potem kar naenkrat vsaka kritika politika istočasno kritika njegovih volilcev. V smislu: ‘Vsak napad name je v resnici napad na vas.’" - Luka Lisjak Gabriječič
"Maksimizacija kritike, pri kateri kritika nima meja, tudi tista neutemeljena, in s tem pomanjkanje notranjega dialoga, ustvarja kritika sama – sovražni govor, ki je tista kritika, ki si ne zna postavljati svojih lastnih meja. V tem smo danes ujeti." - Jernej Šček
"Temeljno vprašanje je, ali damo ljudem že od mladih nog dalje tisto orodje, ki je v vsaki moderni družbi ključno – sposobnost učinkovite rabe besede, argumentacije." - Luka Lisjak Gabriječič
"Razredna skupnost in tudi javni prostor potrebujeta sodnika. V enem primeru učitelj, v drugem predsednik republike ali kdo drug. In sicer, zato da se ne izgubi dialoški smoter kritičnega eksperimentiranja. Če dialoškega koraka, dvogovora, ne bomo zmožni narediti, bo po nas." - Jernej Šček
Po petkovem terorističnem napadu v Parizu je Francija napovedala vojno proti Islamski državi, Združene države bodo okrepile napade, pogovarjala sta se Obama in Putin … Je to pravi odgovor v boju zoper terorizem in kakšne bi bile alternative vojni retoriki oziroma vojni sili za uničenje Islamske države?
Skozi nastanitveni center v Gornji Radgoni gre od 1300 do 2100 beguncev na dan. O tem, zakaj v Gornji Radgoni nimajo tako velikih težav kot ponekod drugje, smo se pogovarjali s tamkajšnjim županom Stanislavom Rojkom.
Kako pohlep kapitalizma v končni obliki uničuje sam sebe in zakaj kapitalizem brez nagobčnika ne more preživeti? O vprašanju družbene neenakosti, ki ga je izpostavil francoski ekonomist Thomas Piketty, bodo razmišljali dr. Vesna Leskošek, Rok Kogej in dr. Jože P. Damijan. Kako bi Piketty rešil kapitalizem?
Kaj imajo skupnega predsednica društva novinarjev Petra Lesjak Tušek, profesorica Lee Wilkins in kirurg Erik Brecelj? Vsi trije so prepričani, da je lahko dobro novinarstvo le etično novinarstvo.
Razmere na hrvaško-slovenski meji so vse prej kot humane. Na nikogaršnji zemlji med Hrvaško in Slovenijo na mejnem prehodu Središče ob Dravi sta včeraj popoldne bila tudi naša novinarja Gašper Andrinek in Gorazd Rečnik. Reportažo sta v studiu komentirala izr. prof. dr. Jure Gombač z Inštituta za slovensko izseljenstvo in migracije ZRCSAZU in Sirec dr. Fouad Al-Mansour s Centra za energetsko učinkovitost z inštituta Jožef Stefan.
Zaradi neustreznega izvajanja evropskih uredb, ki zadevajo začetno in stalno plovnost letal, se je Slovenija že znašla na evropskem sodišču. Grozi nam celo odvzem licence, kar pomeni, da naša letala ne bi smela leteti v tujino.
Pričakovana življenjska doba v Sloveniji je zelo podobna povprečni evropski, hkrati pa so pričakovana zdrava leta življenja daleč pod evropskim povprečjem. 35 odstotkov starejših od 65 let je prikrajšanih. Zakaj je socialna izključenost starejših v Sloveniji visoka, na kar kažejo tudi izsledki raziskave o zdravju, procesu staranja in upokojevanju v Evropi?
Zakonca Sekheta sta iz Sirije prišla v Slovenijo pred dobrima dvema letoma. Njuna življenjska zgodba je kot napet film, saj ju je vojna z doma pregnala že dvakrat. Medhija in Nizam Sekheta, ki zdaj živita v Ilirski Bistrici, bosta pred Vročim mikrofonom pripovedovala o svojih izkušnjah, bolečih spominih in o načrtih, ki bi jih rada uresničila
Medtem ko govorimo o navalu beguncev, se nad Evropo in tudi Slovenijo zgrinja še en val, ki utegne imeti veliko globlje in uničujoče posledice. Kako pripravljeni smo na naval neonacizma, ksenofobije in rasizma? Kako se nanj odzvati?
Akcija “Najboljša novica”, ki jo ob svetovnem dnevu limfoma in levkemije pripravlja slovensko združenje bolnikov s tema boleznima, med drugim opozarja na to, da bolniki in zdravniki prvih znakov bolezni ne jemljejo dovolj resno. Pogosto tudi zato ne, ker je med bolniki vse več mladih. Po postavljeni diagnozi so bolniki pri nas zdravljeni po najsodobnejših metodah, a cene zdravil postajajo tako visoke, da jih čez čas vsem bolnikom najbrž ne bodo mogle zagotoviti niti najbogatejše države. Kako bomo v prihodnosti lahko zdravili bolnike z malignimi boleznimi, ki po zaslugi dragih zdravil vse bolj prehajajo v kronične?
Za prisotnost vraničnega prisada na pašniku na jugozahodnem robu Ljubljanskega barja je javnost izvedela šele pet dni po potrditvi bolezni v laboratoriju. Tudi odkupovalci, ki so potem prepovedali odkup mesa s tega območja, niso bili obveščeni takoj. So bili delavci v stiku s trupli okuženih živali, ki so zdaj na preventivnem zdravljenju z antibiotiki, ustrezno zaščiteni pri ravnanju z njimi?
Beguncem z Bližnjega vzhoda Evropska unija vstop na svoje območje preprečuje celo z zidovi. Na begunce vse premalo gledamo kot na ljudi, ki si želijo le priložnosti za novo življenje. Kako sprejeti begunce kot ljudi in ne kot kvote, kako jim ponuditi konstruktivno pomoč in v njihovem prihodu najti priložnost tudi za Evropo.
Vlak iz Pariza prispe v 250 km oddaljeni Bruselj v dobri uri. Od Ljubljane do Kopra vozi kar tri ure. Če ni vmes žledoloma in potniki zaradi več kot leto in pol trajajoče sanacije proge niso prisiljeni vlaka zamenjati z avtobusom. Potniški železniški promet je zrel za korenito prenovo. Vlaki so ostali v obdobju SFRJ, omrežja so neurejena, železniška postajališča niso niti senca sodobnih arhitekturno, programsko in funkcionalno urejenih postaj v razviti Evropi. Kdaj bomo tudi pri nas o železniškem potniškem prometu nehali razmišljati kot o finančnem zalogaju, temveč o priložnosti za izboljšanje mobilnosti prebivalstva, decentralizacijo države in nizkooglijčno družbo?
Začelo se je novo obdobje izvajanja evropske kohezijske politike, kar za Slovenijo pomeni veliko pričakovanj, veliko dela, veliko projektov, veliko vprašanj.
Začelo se je novo obdobje izvajanja evropske kohezijske politike, kar za Slovenijo pomeni veliko pričakovanj, veliko dela, veliko projektov, veliko vprašanj.
Kljub visokim temperaturam, je trenutno v javni razpravi več kot 40 predpisov.
Zadnje čase veliko šeramo in lajkamo. Sodoben lajf ima poln ruzak udomačenih besed, prevzetih iz tujih jezikov. V torkovem Vročem mikrofonu ob dvanajstih na Valu 202 nas je zanimalo, koga oglaševalci nagovarjajo z džabesti in drajvi in zakaj je stroka do vdiranja takih besed v oglase bolj kot ne razumevajoča.
Vendarle smo dobili novelo zakona o gospodarskih družbah, ki naj bi med drugim zajezila ustanavljanje družb na zalogo oziroma za nadaljnjo prodajo. Veriženje podjetij v Sloveniji je alarmantno, saj se je v nekaj letih število podjetij povečalo za 30 odstotkov; v istem času se je število kršitev, kot sta neizplačevanje plač in izigravanje države z neplačevanjem davkov, početverilo. Bo zakon učinkovit?
Po nekajmesečnem iskanju recepta za najprimernejšo obliko odpisa dolgov socialno najšibkejšim je zdaj zakon sprejet. Kdo bo lahko po prvem avgustu zaprosil za odpis, za katere dolgove bo mogoč, kako bo ta potekal, zakaj do odpisa niso upravičeni vsi, ki živijo pod pragom revščine in do kakšne mere bodo dolgovi res odpisani? Gostja Vročega mikrofona je bila pristojna ministrica dr. Anja Kopač Mrak.
O svoji učinkovitosti, omejitvah, ovirah in ciljih bodo v torkovem Vročem mikrofonu ob dvanajstih na Valu 202 pripovedovali varuhinja človekovih pravic, varuh odnosov v verigi preskrbe s hrano, varuh gledalcev in poslušalcev, zastopnica pacientovih pravic in zagovornik načela enakosti.
Neveljaven email naslov