Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Dogovor o dvigu plač v javnem sektorju je podpisan. Javni uslužbenci bodo prvi učinek občutili pri izplačilu oktobrskih plač, večini se bodo nato z aprilom plače znova zvišale. Pristojna ministrica Sanja Ajanović Hovnik je ob podpisu izrazila zadovoljstvo, a je tudi priznala, da bo vprašanje sistemskih sprememb plačnega sistema trši oreh. Da pa je prav to ključno, izpostavlja tudi predstavnik sindikatov javnega sektorja Branimir Štrukelj. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Vlada v takoimenovani izhodni covidni zakon združila ključno zakonodajo iz 10-ih protikoronskih svežnjev - 12 držav zveze Nato podpisalo pobudo o skupni evropski zračni obrambi - Slovenski rokometaši v kvalifikacijah za evropsko prvenstvo boljši od Bosne in Hercegovine
Na današnjih posvetih so gospodarstveniki, strokovnjaki in predstavniki vlade razpravljali o scenarijih glede oskrbe z energijo. Upe polagajo tudi na ukrepanje Evropske unije in solidarnost, odhajajoči direktor Gen Energije Blaž Košorok pa se boji, da se države Unije ne bi uspele dogovoriti o cenovni kapici. Kot je dodal, nekatere druge države zgolj čakajo na padec solidarnosti v Evropski uniji. V tem primeru bi Slovenija lahko ostala brez večjega dela plina, ki ga potrebuje. Preostale novice: SDS vložila pobude za razpis treh zakonodajnih referendumov. Nato Rusijo posvaril pred uporabo jedrskega orožja; Ukrajina poroča o novih vojaških uspehih. Evropska komisija za Bosno in Hercegovino predlaga status kandidatke za članstvo v uniji.
Zmaga Rusije v vojni z Ukrajino bi pomenila grožnjo za vse, je opozoril generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg. Dodal je, da so prikrite grožnje ruskega predsednika Vladimirja Putina z jedrskim orožjem nevarne in neodgovorne. O orožju za množično uničevanje so razpravljali tudi voditelji držav skupine G7, ki so se strinjali, da bi njegova uporaba imela hude posledice. Medtem je Putin izrazil pripravljenost na dialog o jedrski elektrarni v Zaporožju. V oddaji tudi: - Gospodarska napoved IMF-a za Slovenijo letos povišana, za prihodnje leto pa znižana - Po vetu državnega sveta bo parlament znova odločal o spremembah družinskega zakonika - Poslovil se je legendarni režiser Tugo Štiglic
Današnji dan je zaznamoval množični raketni napad ruske vojske na več kot 10 ukrajinskih mest, tudi Kijev, kar je, kot kaže, začetek nove faze vojne. Ruski predsednik Vladimir Putin je napade označil za odziv na ukrajinski terorizem po eksploziji na krimskem mostu, enako na drugi strani trdi Kijev. Kot je dejal ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski, ima Ukrajina opravka s teroristi, ki imajo dve tarči: energetski sistem in ljudi. Tudi z Zahoda je slišati ogorčenje in številne obsodbe, da gre za nedopustno stopnjevanje vojne, v katerem najvišjo ceno plačujejo civilisti. V oddaji tudi: - Premier Golob: evropski energetski dogovor bo prinesel nižje cene energentov - Bencin, dizel in kurilno olje od polnoči občutno dražji - Društvo novinarjev vodstvu RTV očita zlorabo položaja pri pritiskih na novinarje
V Avstriji so za predsednika države znova izvolili Alexandra van der Bellna, ki je po delnih uradnih izidih prejel približno 55 odstotkov glasov. Njegov najuspešnejši protikandidat Walter Rosenkranz iz vrst svobodnjakov mu je že čestital za zmago. Druge teme oddaje: - Ruski predsednik Putin za eksplozijo na krimskem mostu obtožil Ukrajino - Vodo v Spodnji Savinjski dolini bo zaradi norovirusa treba še prekuhavati - Na 54-ti Barkovljanki zmagala ameriška jadrnica Deep Blue
Tanja Fajon je bila kot edina kandidatka na kongresu Socialnih demokratov na Ptuju izvoljena za predsednico stranke. Od 370-ih veljavnih glasov jih je dobila 329. Za štiri podpredsedniška mesta je bilo precej gneče, a na koncu je uspelo Meiri Hot, Miji Javornik, Janiju Predniku in Matjažu Nemcu. Po osmih letih je Dejana Levaniča na mestu glavnega tajnika zamenjal Klemen Žibert. Druge teme oddaje: - Po jutranji eksploziji promet po krimskem mostu znova stekel - Srbija bo po zapletih s Hrvaško gradila naftovod do Madžarske - Tadej Pogačar ubranil zmago v Lombardiji
Voditelji Evropske unije so na današnjem neformalnem vrhu v Pragi zagotovili nadaljnjo podporo Ukrajini. V središču razprav je bila sicer energetska kriza. Evropska komisija do rednega vrha povezave, ki bo čez dva tedna v Bruslju, napoveduje razgrnitev nabora možnih ukrepov za znižanje cen energentov, zagotovljanje nemotene dobave in prve korake za reformo energetskega trga. V Zrcalu dneva: - Nobelova nagrada za mir zagovornikom človekovih pravic in demokracije v Rusiji, Belorusiji in Ukrajini - Ob dnevu dostojnega dela opozorila na številne kršitve - Poslovil se je avtor zimzelenih popevk Jure Robežnik
SDS je zbrala po več kot 52 tisoč podpisov za vsakega od zakonodajnih referendumov o zakonih o vladi, o dolgotrajni oskrbi in o RTV. Kot pravijo, so podpisi sporočilo, da hočejo ljudje odločati o škodljivi politiki zdajšnje vlade. Koalicija pa SDS sporoča, da so pravo sporočilo o tem, katera politika je bila škodljiva, prinesle aprilske volitve. SDS bo zahtevo formalno vložila v prihodnjih dneh. V Zrcalu dneva tudi: - Nova, 44-članska Evropska politična skupnost poudarja izoliranost Rusije - Tajske oblasti napovedujejo preiskavo pokola v vrtcu, ki je zahteval 37 življenj - Nobelova nagrada za književnost letos v roke francoski književnici Annie Ernaux
Septembra je bila brezposelnost rekordno nizka, kažejo podatki Zavoda za zaposlovanje. Brezposelnih je bilo četrtino manj kot v enakem obdobju lani. Kljub temu obeti za trg dela niso spodbudni. Povpraševanje po novih kadrih pri zaposlitvenih agencijah se že zmanjšuje. Pričakovati je težave v panogah, ki so stroškovno vezane na energente. Drugi poudarki oddaje: - Sindikati javnega sektorja vladi očitajo netransparentnost pri odpravi plačnega stropa. - Moskva formalno končala postopek priključitve štirih ukrajinskih regij Rusiji. - Nobelova nagrada za kemijo trem znanstvenikom za razvoj klik kemije.
Posledice vojne v Ukrajini predstavljajo tveganje za sicer trenutno stabilen finančni sistem, opozarjajo na Banki Slovenije. V luči ruske invazije in gospodarskih sankcij zahoda proti Moskvi se sicer krepijo opozorila, da Evropa ne bi več prejemala ruskega plina. Dodatna težava Slovenije je, da je pri hrambi plina popolnoma odvisna od tujine. Drugi poudarki oddaje: - Vstop Ukrajine v Nato morebitna napoved začetka vojne, svari ministrica Fajon. - Nobelova nagrada za fiziko trojici znanstvenikov, ki je potrdila kvantno prepletenost. - Poslanci uzakonili pravico istospolnih partnerjev do posvojitve otrok.
Premier Robert Golob je ob današnjem obisku Dravskih elektrarn v Mariboru opozoril na nujnost sistematičnega vlaganja v nova, zelena delovna mesta, še posebej zaradi energetske krize. Ob tem je poudaril potencial Maribora na tem področju. Dan so zaznamovale tudi te teme: - Gregor Bézenšek izstopil iz tekme za predsednika republike - Po volitvah v Bosni in Hercegovini največje presenečenje pri bošnjaškem članu predsedstva - Nobelova nagrada za medicino Svanteju Pebu za uspešno sekvenciranje genoma neandertalca
Največ glasov za predsednika republike bi dobil Anže Logar, če bi bile volitve danes. Javnomenjska raziskava, ki jo je za RTV izvedel Valicon, kaže, da mu je takoj za petami Nataša Pirc Musar, tretji v boju je Milan Brglez. Predsedniške volitve bodo 23-tega oktobra, kar pomeni, da imajo volilke in volilci še tri tedne časa, da razmislijo za koga bodo glasovali. V oddaji tudi: - Tik po zaprtju volišč v Bosni in Hercegovini visoki predstavnik mednarodne skupnosti uvedel spremembo volilne zakonodaje - Po navijaškem stampedu na nogometnem derbiju v Indoneziji umrlo najmanj 125 ljudi - V Libeličah slavje ob 100-ti obletnici priključitve k matični domovini, na Teharjah slovesnost v spomin na žrtve pobojev
Vse manjše dobave ruskega plina v Evropo vzbujajo vse več skrbi. Medtem ko je bila dobava ruskega plina danes v Italijo prekinjena, so pretresi glede oskrbe s plinom pospešili odprtje novega plinovoda med Bolgarijo in Grčijo. To je pomemben korak k zmanjševanju odvisnosti od ruskega plina, je poudarila evropska komisarka Ursula von der Leyen in dodala, da bo nov plinovod bo spremenil pravila igre glede energetske varnosti Evrope. V oddaji tudi: - V ujmah poškodovani Osilnici bo pri odpravljanju posledic še naprej pomagala vojska - V Bosni in Hercegovini velja volilni molk; tam živeče Hrvate skrbi rezultat jutrišnjih volitev - Svetovni dan starejših tudi kot opozorilo na revščino starejših samskih žensk
Ruski predsednik Vladimir Putin je danes uradno podpisal ukaz o priključitvi ukrajinskih regij Doneck, Lugansk, Herson in Zaporožje Rusiji. Predvsem iz zahodnih držav ob tem prihajajo ostri odzivi in opozorila, da gre za nezakonito priključitev ozemelj. Kot je dejal generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg, zavezništvo ozemelj ne priznava in jih tudi ne bo priznalo za del Rusije. Izrazil je podporo odločitvi Ukrajine, da se čim prej pridruži Natu. Drugi poudarki dneva: - Evropski energetski ministri dosegli dogovor o ukrepih za obvladovanje draginje - Jedrska elektrarna Krško ponoči začenja več kot mesec dni trajajoč remont - Najboljše esejistično delo leta so Znamenja v kroženju Uroša Zupana
Vlada in sindikati javnega sektorja so danes vendarle dosegli in parafirali dogovor o zvišanju plač in povračilu stroškov za letos in prihodnje leto. A po besedah ministrice za javno upravo Sanja Ajanović Hovnik to še ni dejanski konec pogajanj. Dogovor morajo zdaj potrditi še posamezni sindikati. Drugi poudarki dneva: - Številne reke ob obilnem deževju prestopajo bregove - Rusija bo jutri podpisala priključitev okupiranih ukrajinskih ozemelj - Orkan Ian pustošil tudi po Floridi, mrtvih več ljudi
Državni zbor je potrdil rebalans letošnjega proračuna z največjo porabo doslej. Vlada pa je prižgala zeleno luč predlog proračunov za prihodnji dve leti. Pripravo proračunov so zaznamovali aktualno dogajanje v Ukrajini, energetska kriza in postcovidno obdobje.Vlada je potrdila tudi predlog novele zakona o Slovenskem državnem holdingu. V oddaji tudi o teh temah: - Pristojni minister in Evropska komisarka za kohezijo podpisala več kot tri milijarde evrov vreden sporazum za kohezijska sredstva - Evropska komisija predstavila predlog novih sankcij Evropske unije proti Rusiji - Uničujoč Orkan Ian dosegel obalo Floride
Državni zbor je končal razpravo o predlogu rebalansa letošnjega državnega proračuna. V ospredju proračunskega svežnja, o katerem bodo poslanke in poslanci glasovali jutri, sta blažitev energetske krize in oskrba z energenti. Premier Robert Golob je poudaril, da bo vlada storila vse za prebroditev energetske krize s čim manj škode. Rebalans je po njegovem dobra popotnica za zaključek leta, v opoziciji pa so kritični. Drugi poudarki oddaje: Združenja občin protestno zapustila pogajanja o povprečninah; vlada še upa na dogovor Uhajanje plina iz severnega toka sproža ugibanja o sabotaži Slovenski nogometaši s Švedi za obstanek v Ligi B
Na Radioteleviziji Slovenija danes poteka tretja celodnevna stavka novinarjev, ki so se na shodu Za javno RTV zvečer zbrali tudi na Trgu republike. Opozorili so na nevzdržne razmere v javnem zavodu ter zahtevali avtonomno novinarstvo in uredniško neodvisnost. V takih razmerah ni mogoče opravljati dela, je dejala predsednica Koordinacije novinarskih sindikatov na RTV Helena Milinković. Oviranje stavke so v sindikatu zaznali tudi danes in kršitve prijavili na inšpektorat za delo, medtem ko vodstvo očitke zavrača in trdi, da za stavko sploh ni razlogov. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Vlada potrdila sveženj davčnih sprememb - V Italiji se kaže oblikovanje trdne desne koalicije - Slovenski športni plezalci znova osvojili svetovni vrh
Neveljaven email naslov