Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Nezadovoljstvo nad stanjem zdravstva pri nas se poglablja. Za prihodnji teden sta napovedani stavki zdravnikov in bolnikov. Minister za zdravje Danijel Bešič Loredan medtem poudarja, da se bo ministrstvo pri zdravstveni reformi zgledovalo po Finski in Estoniji. Druge teme: - Žreb trajanja mandatov prvi korak do sestave novega sveta RTV Slovenija - Bruselj za potnike iz Kitajske predlaga testiranje na koronavirus - Anže Lanišek v seštevku novoletne skakalne turneje skočil na tretje mesto
Prihodnji teden naj bi v Zdravstvenem domu Ljubljana začele delovati ambulante za paciente brez osebnega zdravnika. V Ljubljani je predvidenih 19 tovrstnih ambulant, po vsej državi pa naj bi jih vzpostavili 94. Direktorica Zavoda za zdravstveno zavarovanje Tatjana Mlakar je do tovrstne rešitve precej kritična. Zdravstveni minister Danijel Bešič Loredan sicer zatrjuje, da gre zgolj za začasno rešitev, in sicer za največ tri leta, do takrat bi se število družinskih zdravnikov moralo ustrezno povečati. V oddaji tudi: - Združenje malih deležnikov s kolektivno tožbo zoper Telekom Slovenije - Bencin in dizel s polnočjo znova nekoliko dražja - Izraelski minister Ben-Gvir kljub opozorilom obiskal mošejo Al Aksa
Novo leto je sicer prineslo začetek veljave novele zakona o dohodnini. To sicer zdaj čaka še ustavna presoja. Stranki SDS in NSi sta namreč vložili zahtevo za presojo ustavnosti novele zakona o dohodnini in pri tem upoštevali pripombe več gospodarskih in kmetijskih organizacij. Te so prepričane, da novela v obdobju negotovosti in vse večje inflacije prinaša nerazumno ostro davčno politiko do delovno aktivnih. Finančni minister Klemen Boštjančič odgovarja, da vladna novela o dohodnini po njegovi oceni ne predvideva protiustavnih sprememb ali prekomernih posegov v pravice posameznikov. Druge teme oddaje: - Cene plina v evropi padle na najnižjo raven po začetku vojne v Ukrajini - Od zaslužnega papeža Benedikta 16-ega se je prvi dan poslovilo več 10 tisoč ljudi - Košarkarji Olimpije leto začeli s sedmo zaporedno zmago v jadranski ligi
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Leto, ki se počasi končuje, je s seboj prineslo občutne podražitve. Inflacija je bila decembra na letni ravni nekaj več kot 10-odstotna. Poganjale so jo predvsem vse višje cene hrane. Drugi poudarki oddaje: - Vlada sprejela najvišje dovoljene cene elektrike za mikro, mala in srednja podjetja. - Vse večji pritisk bolnikov na urgentne centre. - Na prvi tekmi silvestrske turneje na Ljubnem 11 slovenskih smučarskih skakalk.
V 83-em letu se je v bolnišnici v Sao Paulu poslovil brazilski velikan nogometa Pele, ki je bil v minulih dneh, po boju z rakom, v paliativni oskrbi. V Zrcalu dneva tudi: - Zaradi pomanjkanja družinskih zdravnikov močan pritisk na urgence - Upokojenci bodo v novem letu zahtevali izredno uskladitev pokojnin - Ruska vojska znova silovito nad Ukrajino, ukrajinska raketa padla na belorusko ozemlje
V naši državi na eno izmed zdravstvenih storitev čaka 1,2 milijona ljudi, od teh tretjina nedopustno dolgo. Pristojni minister Danijel Bešič Loredan poudarja, da bi morali ob koncu reforme čez največ tri leta vsi prebivalci imeti osebnega zdravnika, na pregled pri specialistu ne bi smeli čakati več kot 30 dni, na operativni poseg pa ne več kot pol leta. Drugi poudarki oddaje: - Vložena pobuda za oceno ustavnosti novele zakona o Radioteleviziji Slovenija. - Na mejnem prehodu Petrina še zadnje prednovoletno srečanje prebivalcev pred vstopom Hrvaške v schengen. - Smučarska skakalka Nika Križnar tretja na uvodni preizkušnji silvestrske turneje.
Delničarji družbe Petrol so se na današnji skupščini seznanili s škodo, ki jo je družbi povzročila vladna regulacija cen - ocenjujejo jo na 210 milijonov kot skupno vrednost na vseh trgih. Uprava družbe, ki si prizadeva, da bi država Petrolu povrnila škodo, bo vložila predlog za mirno rešitev spora pred Državnim odvetništvom: če to ne bo uspelo, pa napoveduje odškodninsko tožbo proti državi. Druge teme oddaje: - Rusija s februarjem prepovedala izvoz nafte v države, ki so uvedle cenovno kapico - Jutri začne veljati novela zakona o vladi, ministra Igor Papič in Bojan Kumer podala odstopni izjavi - Kvalifikacije pred prvo tekmo silvestrske skakalne turneje zelo uspešne za slovenski tabor
Zaznamovali smo državni praznik, dan samostojnosti in enotnosti, v spomin na razglasitev rezultata zgodovinskega plebiscita pred 32-imi leti. Za odcepitev od nekdanje skupne države je takrat ob nekaj več kot 93-odstotni udeležbi glasovalo 95 odstotkov volilcev. Drugi poudarki oddaje: - Ukrajina prepričana, da bi morali Rusijo izključiti iz Združenih narodov. - Kitajska vojska po navedbah Tajvana izvedla enega največjih vdorov v območje njegove zračne obrambe. - Poslovil se je akademski slikar, oblikovalec in kipar Domen Slana.
Božični dan so poleg čestitk in druženj tradicionalno zaznamovale tudi poslanice verskih voditeljev. Ti so izpostavili predvsem pomen upanja in spomnili na tiste, ki so praznike pričakali v neusmiljenem objemu vojne vihre. Papež Frančišek je tako pozval h končanju konfliktov in vojn, med drugim v Ukrajini, Siriji in drugje na Bližnjem vzhodu. Drugi poudarki oddaje: - Snežni plaz v Avstriji zasul 10 ljudi, doslej našli 8 preživelih. - Rusija v vzhodni Sibiriji odprla novo plinsko polje; plin bo po plinovodu tekel na Kitajsko. - Skopje deseto najbolj onesnaženo mesto na svetu.
Z družinskimi večerjami, druženji in obiskom bogoslužij se začenjajo praznovanja ob prihodu božiča. Papež Frančišek je daroval polnočno mašo v Baziliki svetega Petra v Vatikanu že ob pol osmih. Med pridigo se je osredotočil na simboliko jasli ter vernike pozval h konkretni in iskreni veri, ki naj temelji na dobrodelnosti in prizadevanjih za resnico o svetu. V Zrcalu dneva tudi: - Ukrajinski predsednik Zelenski po novih napadih na Herson: gre za ubijanje iz užitka - Zaradi snežnega neurja v Združenih državah in Kanadi milijon in pol ljudi ostalo brez električne energije - Talibanske oblasti v Afganistanu ženskam prepovedale delo v nevladnih organizacijah
Nocoj je bila v ljubljanskem Cankarjevem domu osrednja državna proslava pred dnevom samostojnosti in enotnosti. Premier Robert Golob je v slavnostnem govoru izpostavil pomen solidarnosti in enotnosti pri iskanju rešitev za domače in globalne izzive in dodal, da želimo živeti v državi, ki bo demokratična, ki bo temeljila na odprti družbi, na vladavini prava in spoštovanju človekovih pravic. Proslave se je udeležila tudi nova predsednica države Nataša Pirc Musar, za katero je to prvi uradni dogodek na tem položaju, potem ko je dopoldne prevzela posle od prehodnika Boruta Pahorja. Druge teme: - Državni zbor potrdil rezultate novembrskih referendumov, veljati bodo začeli v sredo - V gospodarstvu ob koncu leta bolje razpoloženi - Poročilo odbora za preiskavo napada na ameriški kongres: Trump sprožil vstajo svojih podpornikov
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
V luči odhodov zdravnikov, ki zapuščajo zdravstvene domove, združenje družinskih zdravnikov opozarja, da rešitev ni v tem, da se bolj obremenijo tisti, ki vztrajajo. Kot poudarja predsednik združenja Aleksander Stepanović razumejo nezadovoljstvo ljudi, a hkrati dodaja, da ne razumejo tega, da se ves gnev zliva na zdravnike, in to na tiste, ki še ostajajo, in se trudijo ohranjat vsaj kolikor toliko delujoč zdravstveni sistem. V nadaljevanju oddaje tudi o izrednem nadzoru v ljubljanskem zdravstvenem domu in o odzivu zdravstvenega ministra na napovedano stavko zdravnikov. Druge teme: - Bešič Loredan: napoved stavke morda celo kršitev stavkovnega sporazuma - Državni svet izglasoval odložilni veto na novelo zakona o Finančni upravi - Ukrajinski predsednik Zelenski prispel v Belo hišo na prvi obisk v tujini od začetka vojne
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Evropska unija bo ceno plina omejila pri 180 evrih na megavatno uro, so se na zasedanju v Bruslju dogovorili ministri, pristojni za energijo. Kot je dejal infrastrukturni minister Bojan Kumer, je Slovenija zadovljna z dogovorom, saj sta bili izpolnjeni njeni glavni zahtevi. Mehanizem bo namreč veljal za vse terminske pogodbe do enega leta, prav tako pa tudi za vse regionalne plinske borze. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Ruski predsednik Putin po več letih na obisku v Belorusiji. - Programski svet RTV ni potrdil programsko-produkcijskega načrta za prihodnje leto - Jezuiti morebitne žrtve patra Rupnika pozvali k podaji prijav
Naslov svetovnega nogometnega prvaka gre tretjič v Argentino. V dramatičnem finalu prvenstva v Katarju so Argentinci po streljanju enajstmetrovk premagali Francijo. Drugi poudarki dneva: - Članice Unije o morebitnem znižanju ravni cenovne kapice na plin. - Romuni v Avstriji zahtevali odstop kanclerja Nehammerja zaradi blokade vstopa v schengen. - Severjevi nagradi za igralske stvaritve v poklicnem gledališču Ivi Kranjc Bagola in Juriju Zrnecu.
Odličen dan za slovenske zimske športnike je pred nekaj urami kronala deskarka na snegu Gloria Kotnik. 33-letna dobitnica bronaste olimpijske medalje je v Cortini d'Ampezzo sploh prvič v svetovnem pokalu stopila na stopničko, in to na najvišjo. Ob zmagi je izrazila veselje, da se je vse poklopilo tudi v svetovnem pokalu ter dodala, da je zelo motivirana za nadaljevanje sezone. Zgodaj popoldne je Ilka Štuhec osvojila drugo mesto na smuku v Sankt Moritzu, smučarski skakalec Anže Lanišek pa je bil najboljši v Engelbergu. Pozornost večjega dela športne javnosti je bila sicer danes usmerjena v Katar, kjer je Hrvaška na svetovnem nogometnem prvenstvu osvojila tretje mesto. Druge teme: - Premier Golob v Vatikanu obiskal papeža Frančiška - Ob nemški obali začel delovati pri plavajoči plinski terminal - Vozniki avtobusov na protestu v Ljubljani zahtevali dostojno plačilo
Banka Slovenije je poslabšala napovedi za domače gospodarstvo. Pomoč gospodarstvu zaradi energetske krize prinaša zakon, ki ga je danes potrdil državni zbor. Gospodarstveniki opozarjajo, da nabor ukrepov ne zadostuje. Gospodarsko ministrstvo za januar napoveduje dopolnitev zakona. V Zrcalu dneva tudi: - Za podelitev statusa kandidatke BIH zaslužna tudi slovenska diplomacija - Srbija zahteva dovoljenje za napotitev svoje vojske in policije na Kosovo - Nov sveženj ukrepov proti Rusiji, med njimi prepoved izvoza brezpilotnikov
Voditelji Unije so Bosni in Hercegovini podelili status kandidatke za članstvo v Evropski uniji. Politiki v Sarajevu ocenjujejo, da gre za priložnost in hkrati za izziv. V Zrcalu dneva tudi: - Civilna pobuda za takojšnjo ureditev problematike pomanjkanja zdravnikov - ECB še za pol odstotne točke zvišala osrednje obrestne mere v evrskem območju - Evropski parlament v luči korupcijskega škandala napoveduje obsežne reforme
Neveljaven email naslov