Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Rusija je z Belorusijo sklenila dogovor o namestitvi svojega taktičnega jedrskega orožja na njenem ozemlju, je sporčil ruski predsednik Vladimir Putin. Po Putinovih besedah poteza ne bo kršila sporazumov o neširjenju jedrskega orožja, saj da so jedrsko orožje na ozemlju evropskih zaveznic namestile tudi Združene države Amerike. Kot je v televizijskem intervju dejal Putin, so v Belorusijo že premaknili 10 letal, ki so sposobna nositi orožje te vrste. Prav tako so tja premestili raketni sistem iskander. V oddaji tudi: Kompromis Bruslja z Berlinom: vozila z bencinskim in dizelskim motorjem tudi po letu 2035, a zgolj ogljično nevtralnimi gorivi. Odziv premierja Goloba na zahteve kmetov: Najti moramo ravnovesje in si zastaviti dovolj dolge roke. Slovenski smučarski skakalci na ekipni tekmi v Lahtiju drugi, zmagali Avstrijci.
Evropski bančni sistem je odporen proti motnjam, ki so se zgodile v Združenih državah Amerike in Švici, so po vrhu evrskega območja v Bruslju sporočili voditelji Unije. Kot je ob tem poudaril premier Robert Golob, je odporen tudi slovenski bančni sistem. V oddaji tudi: - Kmetje s traktorji v več krajih po državi opozorili na svoje zahteve - V naši največji bolnišnici po koncu sodelovanja s češkim srčnim kirurgom mirijo, da ni razloga za skrb - Smučarska skakalka Ema Klinec sezono končala na skupno tretjem mestu
Evropska unija bo Ukrajini v prihodnjem letu zagotovila milijon topniških izstrelkov. S tem so evropski voditelji držav članic Unije v Bruslju potrdili ponedeljkov dogovor zunanjih in obrambnih ministrov. Premier Robert Golob je pred tem poudaril, da mora biti proizvodnja streliva enakomerno razporejena po vsej Uniji. V oddaji tudi: - Obtožnica zoper domnevna ruska vohuna pravnomočna, pripor podaljšan - Novi generalni direktor podjetja 2TDK je Matej Oset - Na francoskih ulicah več kot milijon protestnikov zaradi sporne pokojninske reforme
Sindikat Fides je za drugi april napovedal stavko. Razlog? Zdravstveno ministrstvo je zamaknilo oblikovanje plačnega stebra za 3 mesece, kar pa je v nasprotju s sporazumom o prekinitvi stavke, ki sta ga sklenila vlada in sindikat. V ospredju tudi te teme: - Vročanje računov kupcem znova obvezno - Ameriška centralna banka znova zvišala temeljno obrestno mero - Predsednica Nataša Pirc Musar v Združenih narodih pozvala k izpolnjevanju zavez za zaščito voda
Vladna izhodišča za reformo plačnega sistema v javnem sektorju na prvo mesto postavljajo pogajanja o odpravi plačnih nesorazmerij. Vlada bo vztrajala, da bodo obenem potekala tudi pogajanja o prenovi plačnega sistema. Celoten pogajalski proces naj bi bil končan do konca junija, znani pa so tudi okvirni roki za uveljavljanje posameznih dogovorjenih rešitev. Druge teme oddaje: - Afganistan in sever Pakistana stresel potres z magnitudo 6,5; mrtvih najmanj 5 ljudi - Stoltenberg članice Nata pozval, naj pri zagotavljanju obrambnih izdatkov naredijo še več - Kriminalisti po državi opravili več deset hišnih preiskav zaradi suma pranja denarja in hudodelskega združevanja
Prvi korak prenove plačnega sistema v javnem sektorju bo odprava plačnih nesorazmerij. Časovnica je napeta, a izvedljiva, je na negodovanja sindikatov odgovorila ministrica za javno upravo Sanja Ajanovič Hovnik. Sindikati so sicer v odzivu na prenovljena izhodišča reforme plačnega sistema, ki jih je vlada potrdila v petek, ocenili, da v njih ni tistega, kar je napovedovalo ministrstvo. V oddaji tudi: Slovenije za zdaj ni med državami, ki so se pridružile skupni dobavi streliva Ukrajini - Francoska vlada prestala glasovanji o nezaupnici - Medvladni odbor za podnebne spremembe opozarja: časa za ukrepanje zmanjkuje
Ema Klinec je z današnjim svetovnim rekordom in zmago na prvi tekmi v smučarskih poletih za ženske spisala zgodovino. V Vikersundu je osvojila tudi norveško turnejo. Slovenski uspeh na Norveškem je s tretjim mestom na tekmi in turneji dopolnil Anže Lanišek. V oddaji tudi: - Največja švicarska banka UBS za dobre tri milijarde evrov kupila Credit Suisse - Na volitvah predsednika v Črni gori bo nujen drugi krog, vanj Đukanović in Milatović - Ob otoplitvah se začenja nacionalna preventivna akcija Varno z motorjem
Na Ohridu poteka srečanje srbskega predsednika Aleksandra Vučića in kosovskega premiera Albina Kurtija. Skupaj z evropskim visokim zunanjepolitičnim predstavnikom Josephom Borellom in posebnima odposlancema Evropske unije in združenih držav Amerike iščeta dogovor o tem, kako uveljavitvi evropski predlog normalizacije odnosov med državama. V oddaji tudi: - Sindikati kritični do novih vladnih pogajalskih izhodišč o plačah v javnem sektorju - Zahodni voditelji pozdravljajo nalog za aretacijo ruskega predsednika Vladimirja Putina - Žan Kranjec osvojil bron v veleslalomskem seštevku sezone
Izdaja nalog za aretacijo ruskega predsednika Vladimirja Putina je zgodovinska odločitev, v luči ukrepa Mednarodnega kazenskega sodišča ocenjujejo v Ukrajini. Združeni narodi so zadržani. Predstavniki Unije pozdravljajo začetek ugotavljanja odgovornosti, tudi predstavniki slovenskih oblasti podpirajo začetek kazenskega pregona proti Putinu. Rusija, ki ni članica mednarodnega kazenskega sodišča, pa poudarja, da nalog nima pravne teže. V oddaji tudi: - Turčija prikimala vstopu Finske v zvezo Nato, Švedska še čaka na to - Pristojni napovedujejo pregled poslov nevrokirurga Bošnjaka - Na Festivalu dokumentarnega filma zmagal iranski film Bodi moj glas
Svet Evropske centralne banke je že šestič zapored zvišal temeljne obrestne mere, tokrat za 0,5 odstotne točke. Predsednica centralne banke Christine Lagarde je ob tem napovedala, da se bo zviševanje zaradi visoke osnovne inflacije še nadaljevalo. V Zrcalu dneva tudi: - Francoska vlada pokojninko reformo sprejela mimo parlamenta; sindikati že napovedali novo stavko - Koalicijske stranke enotno proti uvrstitvi Rusije med države, ki podpirajo terorizem - Smučarski skakalec Anže Lanišek v Lillehammerju drugi, zmaga Poljaku Dawidu Kubackemu
Pet let po reviziji Računskega sodišča se zdi, da danes predstavljeni poudarki nove revizije poslovanja ljubljanskega kliničnega centra kažejo podobno sliko. Sklepanje poslov brez razpisov, drobljenje naročil, morebitni konflikti interesov zaposlenih. Minister Danijel Bešič Loredan napoveduje, da je njegov cilj poiskati tiste, ki so oškodovali javno blagajno in s sistemskimi spremembami to v nadaljnje tudi preprečiti. Ostali poudarki oddaje: Fides na pogajanjih predstavil svoj predlog novega plčnega sistema Ameriški predsednik Joe Biden z izvršnim ukazom krepi preverjanje kupcev orožja Katharina Althaus zmagovalka Lillehammerja, Ema Klinec s šestim mestom obdržala vodstvo na norveški turneji
Davčna reforma bo šla v smeri manjše obremenitve dela in večje obremenitve premoženja. Ukrepi se bodo sprejemali postopno do leta 2025. Medtem je časovni okvir za izvedbo prenove šolskega sistema, ki bo šla po poti digitalizacije, še nekoliko bolj oddaljen. Takšno sporočilo je dala danes koalicija po vrhu, ki je potekal na Brdu pri Kranju. V Zrcalu dneva tudi: - Slovenija v prvem odzivu podpira predlog reforme trga elektrike - Trk ruskega lovskega letala v ameriški dron nad Črnim morjem - Med skakalci v Lillehammerju najboljši Granerud, Jelar sedmi
Minister za zdravje Danijel Bešič Loredan je v zvezi s primerom nevrokirurga Romana Bošnjaka, ki je odstopil kot predstojnik nevrološkega oddelka ljubljanskega Kliničnega centra, izrazil bojazen, da gre za sistemski problem. Spregovoril je tudi o revizijskem poročilu UKC-ja, ki je pokazalo več kritičnih točk. Med drugim ugotavlja pogosto neupoštevanje predpisov, predvsem o javnem naročanju. V oddaji tudi: - Premier Golob: Slovenija želi postati največja zaveznica Bosne in Hercegovine na njeni evropski poti - Rusija pristala zgolj na 60-dnevno podaljšanje sporazuma o izvozu žita - Smučarska skakalka Ema Klinec s tretjim mestom še utrdila vodstvo v seštevku norveške turneje
Slovenska kolesarska asa Tadej Pogačar in Primož Roglič sta po prepričljivih predstavah v minulem tednu danes pričakovano zmagala v skupni razvrstiti dirk Pariz - Nica in od Tirenskega do Jadranskega morja. Izjemno se je danes vnovič izkazala slovenska reprezentanca v smučarskih skokih. Na slovitem Holmenkollnu je danes zmagala Ema Klinec, Anže Lanišek je bil tokrat drugi. Ostali poudarki oddaje: Ukrajinski predsednik Zelenski: V okolici Bahmuta v manj kot tednu dni ubitih več kot tisoč ruskih vojakov Protesti v Moldaviji imajo po mnenju tamkajšnjih oblasti in Združenih držav podporo Rusije Dnevi komedije v Celju: Najboljša predstava festivala je »Vse zastonj! Vse zastonj« v izvedbi Prešernovega gledališča Kranj
Že spored današnjih športnih dogodkov je obetal pestro soboto, slovenski športniki pa so z izjemnimi predstavami navduševali celo popoldne. Kolesar Tadej Pogačar je svojo premoč pokazal na kraljevski etapi dirke Pariz - Nica, Primož Roglič je na dirki od Tirenskega do Jadranskega morja dobil že tretjo zaporedno etapo, smučarski skakalec Anže Lanišek pa je slavil na na prvi tekmi norveške turneje. Uspeh je zatem na isti skakalnici dopolnila z drugim mestom dopolnila še Ema Klinec. Ostali poudarki oddaje: Po več kot pol leta bojev Rusiji ne uspe zavzeti ukrajinskega Bahmuta V Franciji se nadaljuje val protestov proti pokojninski reformi Na predvečer Gregorjevega po rekah in potokih zaplavali gregorčki
Ljubljanski klinični center bo nacionalnemu preiskovalnemu uradu predal dokumentacijo v zvezi z operacijo tuje državljanke, po kateri je morala njena družina poleg plačila bolnišnici plačati še nevrokirurgu Romanu Bošnjaku. Ta je danes podal odstop s položaja oddelka za nevrokirurgijo. Še nekaj drugih poudarkov oddaje: - Gruzijski parlament zavrnil sporni zakon, ki je sprožil množične proteste - Italijansko reševanje približno 1300 migrantov v osrednjem Sredozemlju - Za začetek norveške skakalne turneje Ema Klinec zmagovalka kvalifikacij, Timi Zajc drugi
Stavke zaposlenih v vzgoji in izobraževanju prihodnji mesec ne bo. Glavni stavkovni odbor sindikata Sviz in vlada sta namreč potrdila včeraj parafirani stavkovni sporazum. Druge teme: - Lek napoveduje novo veliko naložbo v Lendavi in številne zaposlitve. - Vojna v Ukrajini otežuje delovanje največje nuklearke v Evropi. - Rokometaši v boju za evropsko prvenstvo premagali Črnogorce.
Pogajalce vlade in sindikata Sviz so danes parafirali stavkovni sporazum, ki ga morata sedaj potrditi še vlada in glavni stavkovni odbor SVIZ-a. Ta bo jutri odločal o tem, ali za 13-i april napovedana stavka bo. Druge teme: - Bruselj Sloveniji dal zeleno luč za črpanje prvega obroka iz Sklada za okrevanje in odpornost. - Obrambni ministri Evropske unije načelno podpirajo skupno dobavo topniškega streliva Ukrajini. - Tadej Pogačar dobil četrto etapo kolesarske dirke Pariz-Nica in prevzel skupno vodstvo.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Pogajanja med predstavniki vlade ter sindikatom vzgoje in izobraževanja vnovič niso prinesla napredka. Do roka za morebitno sklenitev stavkovnega sporazuma nas ločita le še dva dneva, v nasprotnem primeru sledi stavka. Druge teme: - Bodo podjetja za zeleni prehod lahko dobila posebno pomoč? - Nadaljevanje spopadov za ukrajinsko mesto Bahmut, ruskim silam primanjkuje streliva. - Do končne odločitve ustavnega sodišča bo programski svet RTV Slovenija deloval nemoteno.
Neveljaven email naslov