Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Tudi danes se nadaljuje deževno in nevihtno vreme, zaradi katerega hidrologi napovedujejo, da bodo narasli večji vodotoki po državi, možna so razlivanja hudourniških vodotokov in manjših rek. Za celotno državo pa velja oranžno vremensko opozorilo. Deževje bo do jutri dopoldne povsod ponehalo, še naprej pa se bodo pojavljale občasne plohe in nevihte. Drugi poudarki oddaje: - Sredozemske države v primežu visokih temperatur in požarov. - V Izraelu zaradi pravosodne reforme poslušnost odpovedujejo vojaški rezervisti. - V Bruslju obsodili 6 ljudi zaradi terorističnih napadov leta 2016. - Slovenski košarkarji proti Kitajski začenjajo priprave na svetovno prvenstvo.
Nevihte so že zajele zahodno polovico države, Agencija za okolje pa je zaradi velike verjetnosti debele toče, močnih sunkov vetra in zelo močnih nalivov izdala najvišjo stopnjo vremenske ogroženosti. Zaradi številnih neurij je premier Robert Golob danes napovedal, da bo vlada po počitnicah potrjevala spremembe zakonodaje za hitrejše izplačilo pomoči. Ob tem poudarja, da ne morejo povračati škode kmetom, ki je nastala zaradi pomanjkljive zaščite ali zavarovanja, a dodaja, da so v primeru 100 odstotne izgube oddelka, takšne povrnitve škode vendarle možne. Druge teme: - Zunanje ministrstvo odsvetuje potovanja na jugovzhod Rodosa, kjer divjajo požari - Izraelski parlamet potrdil ključni del sporne pravosodne reforme; v prestolnici novi protesti - V Slovenski Bistrici nov primer izkoriščanja tujih delavcev
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Slovenski kolesarski zvezdnik je danes dobil predzadnjo, 20-to etapo na Dirki po Franciji in z njo potrdil končno drugo mesto in belo majico najboljšega mladega kolesarja. Doma pa slabe novice. V Sloveniji so popoldne težave znova povzročala neurja, tokrat predvsem nalivi. Najhuje je bilo na območju Vojnika in Slovenskih Konjic. Ponoči se bo ozračje umirilo. Drugi poudarki oddaje: - Z grškega otoka Rodos evakuacija ljudi zaradi požarov. - V Izraelu množični pohod proti pravosodni reformi. - V Mariboru pripravljeni na začetek Olimpijskega festivala evropske mladine.
Matej Mohorič je zmagovalec današje 19-te etape na Dirki po Franciji. Slovenski zvezdnik je s še dvema ubežnikoma napadel na zadnjem vzponu in slavil po tesnem fotofinišu pred Dancem Kasperjem Asgreenom.To je njegova prva zmaga na letošnji pentlji, na Dirki po Franciji je slavil tretjo zmago. V oddaji pa tudi: - Neurja tokrat najbolj prizadela Koroško - Vlada: socialni dialog nadaljujemo tudi po izstopu delodajalcev - Ladje v ukrajinskih pristaniščih so odslej tarče, vztraja Moskva
Severovzhod in vzhod države popoldne znova prešla močna neurja. O toči med drugim poročajo s celjskega, kozjanskega, bizeljskega in Kungote, v Prlekiji je poplavljalo ceste. Tudi tokrat je silovit veter odkrival strehe in ruval drevesa. Nad Avstrijo in Italijo medtem nastajajo nove nevihtne celice, ki se pomikajo proti jugovzhodu. Agencija za okolje opozarja tudi na naraščanje hudournikov. V Zrcalu dneva tudi: Pristojni ob napovedanih nevihtah pozivajo k odgovornosti pri aktivnostih na prostem - Za nabavo orožja v prihodnjih 4-ih letih milijarda evrov, Levica proti - Kmetje opozarjajo na nižanje cen pšenice zaradi uvoza poceni ukrajinskega žita
Po več dneh visokih temperatur smo danes dočakali konkretno osvežitev, ki pa je žal zahtevala tudi smrtno žrtev. V neurju prelomljeno drevo je namreč na Bledu padlo in ubilo človeka, še enega pa poškodovalo. V Mozirju pa sta bila v udaru strele poškodovana dva človeka. Kot pravi dežurno vremenoslovec Janez Markošek, je sicer najhujše najverjetneje za nami. Ozračje se bo po njegovih besedah začelo umirjati, do jutra se bo tudi zjasnilo. Neurja pa so pustošila tudi po naši soseščini: - 3 mrtvih in 10 huje ranjenih med neurjem v Zagrebu, deli mesta pod vodo - Vlada s Sindikatom visokega šolstva sklenila stavkovni sporazum - RTV dobil dva člana uprave, ki ji manjka še delavski direktor - Dober dan za nogometaše Olimpije in slab za kolesarja Tadeja Pogačarja
Večji del države, razen jugozahoda, so zvečer zajele močne nevihte z nalivi, sunki vetra in udari strel. Veter je odkrival strehe in podiral drevesa. Uprava za zaščito in reševanje je največ dogodkov zabeležila na območju Koroške in na Celjskem. Vremensko dogajanje se je v večernih urah umirilo, nova neurja s točo, sunki vetra in nalivi pa je pričakovati jutri popoldne in zvečer. V Zrcalu dneva tudi: - Vključeni v dolgotrajno oskrbo od novega zakona želijo več vsebine - Države Latinske Amerike in Evrope izrazile zaskrbljenost zaradi vojne v Ukrajini - Vingegaard na edinem kronometru letošnjega Toura za 98 sekund boljši od Pogačarja
Državni zbor je potrdil zakon o dolgotrajni oskrbi. Večurna razprava se je osredotočala na financiranje storitev, saj zakon predvideva plačilo novih prispevkov in možnost doplačevanja nekaterih storitev. Kot je dejal državni sekretar Luka Omladič, se bo to zgodilo le v primeru, da sredstva iz zbranih prispevkov ne bodo zadoščala za izvajanje dolgotrajne oskrbe. Zakon bodo poslanci najverjetneje še obravnavali, saj bo državni svet nanj po pričakovanjih izglasoval veto. Ostali poudarki oddaje: Opolnoči podražitev naftnih derivatov zunaj avtocest. Ogorčeni odzivi Zahoda na ruski umik iz sporazuma o žitu. Svet RTV Slovenija kritičen do novega kolektivnega dogovora.
Velik del Evrope pesti vročinski val. Rekordne temperature v prihodnjih dneh pričakujejo v Italiji, Španiji, Grčiji, Turčiji in na Balkanu. Pri nas bodo po napovedih vztrajale do srede, v drugi polovici tedna pa naj bi bilo bolj sveže. Drugi poudarki dneva: - Evropska unija in Tunizija podpisali dogovor o preprečevanju nezakonitih migracij. - Podaljšanje veljavnosti črnomorskega žitnega dogovora še pod vprašajem. - Španec Carlos Alcaraz v finalu Wimbledona boljši od Srba Novaka Djokovića.
Občino Cerkno, kjer je bilo v četrtkovi ujmi poškodovanih več cest, objektov, vozil, pa tudi Partizanska bolnica Franja, je dopoldne obiskal državni sekretar na ministrstvu za obrambo Rudi Medved. Zagotovil je čim prejšnjo pomoč države, pri sanaciji Franje pa tudi sodelovanje Slovenske vojske. Še nekaj poudarkov: - Na Krasu po lanskem uničujočem požaru posodabljajo vodovodno omrežje. - Velik del Evrope se že nekaj dni pregreva v izjemno visokih temperaturah. - Pogačar po 14-ti etapi kolesarske dirke po Franciji za vodilnim skupno zaostaja 10 sekund.
Dan je zaznamovalo odpravljanje posledic in ocenjevanje škode, ki so jo povzročila včerajšnja neurja. Premier Golob si je popoldne ogledal razmere v vaseh Orehovec in Pišece v občini Brežice. Poudaril je, da je treba narediti ločeno oceno neposredne škode na letošnjem pridelku in škode, ki bo zahtevala obnovitev nasadov in vinogradov. V prvem primeru bodo stroški intervencije povrnjeni v prihodnjih tednih, v drugem pa so mehanizmi za povračilo stropkov dolgotrajnejši, je pojasnil Golob. Drugi poudarki oddaje: - Pogajalci vlade in sindikatov javnega sektorja potrdili model za prevedbo plač v novo plačno lestvico. - Usoda sporazuma o izvozu žita prek Črnega morja ostaja nejasna. - Kolesar Tadej Pogačar zaostanek za vodilnim na Touru zmanjšal na 9 sekund.
Sireno pred splošno nevarnostjo so zvečer sprožili v Cerknem zaradi poplav reke Cerknice in aktivirali celotno tamkajšnjo gasilsko zvezo, na pomoč so priskočili tudi idrijski gasilci. Razmere se k sreči umirjajo, kakor drugod po državi, ki so jo zgodaj zjutraj in popoldne zajela številna neurja. V oddaji tudi o tem: - Predsednik nove uprave RTV Slovenija je Zvezdan Martič. - Premier Golob začasno prevzel vodenja ministrstva za zdravje. - Med evakiranimi zaradi obsežnega požara na območju Šibenika slovenska družina. - Visok poraz nogometašev Domžal na prvi kvalifikacijski tekmi za konferenčno ligo.
V litovski Vilni se je, kot rečeno, končalo vrhunsko zasedanje Nata, ki se ga je udeležil tudi ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski. Ukrajina je od zahodnih zaveznic dobila dolgoročna varnostna zagotovila, ni pa dobila vabila in časovnega okvirja za članstvo v Natu. Moskva je v prvem odzivu sicer ocenila, da se je vrh končal s polomom Kijeva, so pa v Kremlju opozorili, da varnostna zagotovila pomenijo veliko nevarnost za državo, ki takšna jamstva ponuja. Druge teme oddaje: - Odzivi socialnih partnerjev na predstavljena izhodišča pokojninske reforme zelo zadržani - Evropska investicijska banka dokončno odobrila 250-milijonsko posojilo za drugi tir Divača-Koper - Na Brniku odprtje novih prostorov centra za nadzor in kontrolo zračnega prostora
Ukrajina je prvi dan vrha zveze Nato v Vilni dobila zagotovila o nadaljnji vojaški pomoči, ne pa tudi vabila za članstvo v zavezništvu. Nato je sicer po besedah generalnega sekretarja Jensa Stoltenberga potrdil najbolj celovit obrambni načrt po koncu hladne vojne, s katerim se želi postaviti po robu glavnima grožnjama, torej Rusiji in terorizmu. Druge teme: - Znana so izhodišča za pokojninsko reformo. - Izpad evropskih sredstev ne bo zaustavil graditve infekcijske klinike, poudarjajo v UKC Maribor. - Uspešen začetek nogometašev Olimpije v kvalifikacijah za ligo prvakov.
Turški predsednik Redžep Tajip Erdogan bo prošnjo Švedske za vstop v zvezo Nato poslal turškemu parlamentu v odločanje, potem ko naj bi prejel zagotovila Stockholma glede ključnih vprašanj, vključno z dejavnostmi kurskih separatistov na Švedskem, so sporočili iz Ankare. Neimenovani turški uradnik je ob tem sporočil, da so z Evropsko unijo dosegli dogovor o pospešitvi pristopnih pogajanj Turčije za vstop v 27-erico. Druge teme oddaje: - Vodenje ministrstva za zdravje začasno prevzema premier Golob - Vlada v proračunskih dokumentih za prihodnji dve leti zmanjšuje odhodke za 300 milijonov evrov - Splošno maturo v spomladanskem roku uspešno opravilo nekaj manj kot 92 odstotkov dijakov
Pred prvim dnevom premora na kolesarski dirki po Franciji sta bila na današnjem zloglasnem vzponu na ognjenik Puy de Dome uspešna Tadej Pogačar in Matej Mohorič. Ta je bil tretji, medtem ko je prvi na svetovni lestvici še za nekaj sekund zmanjšal zaostanek za vodilnim na Touru Jonasom Vingegaardom. V oddaji tudi o tem: - Iskanje novega zdravstvenega ministra, državni zbor se bo seznanil z odstopom Bešiča Loredana - Belorusko ponujanje zaščite zasebni vojski Wagner vse bolj skrbi Litvo, Latvijo in Poljsko - Ameriški predsednik Biden začenja evropsko turnejo, finančna ministrica Yellen končala obisk Kitajske
Zdravstveni minister Danijel Bešič Loredan je podal odstopno izjavo. To mu je ponudil premier Robert Golob, ki je ob tem poudaril, da se z ministrom nista strinjala pri nekaterih ključnih vprašanjih reformiranja javne zdravstvene mreže. Drugi poudarki oddaje: - V koaliciji in opoziciji nad odstopom ministra niso presenečeni. - Včeraj vnovič namerili rekordno visoko povprečno temperaturo. - Zaradi azilne politike razpadla nizozemska vladna koalicija.
Tadej Pogačar je zmagovalec šeste etape kolesarske dirke po Franciji. Z napadom na zadnjem vzponu je za seboj pustil novega nosilca rumene majice - vodilnega Jonasa Vingegaarda. To bo do zadnje etape velik boj, je po etapi dejal Pogačar. Vingegaarda je ugnal za 24 sekund, Danec ima zdaj v skupnem seštevku še 25 sekund naskoka. Drugi poudarki oddaje: - Po 30-ih letih opustitev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in njegov prenos v obvezno - Crnjac z mesta generalnega direktorja UKC Maribor odhaja septembra - 62-letni voznik na območju Šmarjeških Toplic streljal na policista
Neveljaven email naslov