Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Mejni prehod Rafa med Egiptom in Gazo, kjer se je zbrala množica ljudi, ostaja zaprt. Ob tem se na egiptovski strani kopičijo tovornjaki s humanitarno pomočjo. Prizadevanjem za njeno dostavo prebivalcem palestinske enklave se bo pridružila Evropska unija. Kot je povedala predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen, bodo vzpostavili zračni most do Gaze prek Egipta, prva poleta pa bosta že ta teden. V oddaji tudi o tem: - Na vrhu Berlinskega procesa za pospešitev približevanja držav Zahodnega Balkana Evropski uniji - Poljska vladajoča stranka tudi po 90-ih odstotkih preštetih glasov brez večine v parlamentu - Očitki premiera Goloba v državnem zboru ministru za delo Mescu in zdravstveni blagajni
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Mineva peti dan spopadov v Gazi in Izraelu, ki so skupno terjali že več kot 2 tisoč 300 življenj. Izraelska vojska je, v pričakovanju kopenske ofenzive proti Hamasu v Gazi, v njeno bližino napotila že več kot 300 tisoč svojih sil. V Gazi, ki jo izraelska vojska ob izolaciji nenehno bombardira, je edina elektrarna ostala brez goriva, uničena je tamkajšnja univerza, bolnišnice so na robu zloma. Združeni narodi želijo humanitarno pomoč v Gazo dostaviti prek Egipta, pogajanja potekajo. V Zrcalu dneva tudi: - Vodstvo Nato poudarja, da lahko ob konfliktih sočasno podpira več držav - V Sloveniji bodo cene elektrike v prihodnje regulirane le gospodinjstva - Rokometašice kvalifikacije za evropsko prvenstvo začele z rekordno zmago
Prizori razdejanja na Bližnjem vzhodu so vse hujši. Četrti dan po začetku terorističnih napadov palestinskega Hamasa iz Izraela prihajajo poročila o vse več civilnih žrtvah, ki je že preseglo število 1000. V izraelskih povračilnih napadih na Gazo je bilo ubitih 900 ljudi, ob tem pa so vsi mejni prehodi iz te palestinske enklave zaprti. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Evropska unija bo Palestincem še naprej pošiljala razvojno pomoč - Pristojni parlamentarni odbor prižgal zeleno luč kandidatki za zdravstveno ministrico Valentini Prevolnik Rupel - Krška jedrska elektrarna bo ustavljena še mesec dni
Spopadi palestinskih oboroženih gibanj in izraelskih vojaških sil ne pojenjajo, v izbruhu nasilja je od sobote umrlo okoli tisoč 300 ljudi. K umiritvi razmer je med drugim pozval generalni sekretar Združenih narodov Antonio Guterres, ki je od obeh strani zahteval spoštljivo ravnanje s civilnim prebivalstvom. Kot je dejal, je treba civiliste vseskozi ščititi, civilna infrastruktura pa ne sme nikoli postati vojaška tarča. Dugi poudarki oddaje: - Golob: imena novih ministrov znana kmalu - Kljub zvišanju trošarin padec cen goriva - Nobelova nagrada za ekonomijo raziskavam o spolnih razlikah na trgu dela
Združene države Amerike Izraelu pošiljajo vojaško pomoč. Medtem se nadaljujejo siloviti napadi na Gazo, kjer se po navedbah Izraela skrivajo borci Hamasa. Število civilnih žrtev na obeh straneh narašča; o razmerah prav zdaj razpravlja varnostni svet Združenih narodov. Druge teme: - V Afganistanu po potresu še iščejo preživele; žtevilo žrtev skoraj 2 tisoč 500 - Načrtovanje letošnjega proračuna ni realno opozarja fiskalni svet - Vesna za najboljši celovečerec eksperimentalno-dokumentarnemu filmu Ne misli, da bo kdaj mimo, najboljši igrani film je Zbudi me
Palestinska oborožena skupina Hamas je davi z raketami nepričakovano napadla izraelska mesta, večje število borcev pa je vdrlo na ozemlje Izraela. Izraelski premier Benjamin Netanjahu je sporočil, da so v vojni, letalske sile pa že cel dan izvajajo povračilne napade v Gazi. Število mrtvih na obeh straneh še narašča. Po najnovejših podatkih je bilo ubitih najmanj 230 Palestincev, tisoč 600 je ranjenih, na izraelski strani je število žrtev trenutno približno 200 več kot tisoč ljudi je ranjenih. Še nekaj poudarkov iz oddaje: - V potresu na zahodu Afganistana najmanj 120 mrtvih, več kot tisoč ljudi je poškodovanih. - Gasilsko zvezo Slovenije bo še naprej vodil Janko Cerkvénik, novi poveljnik slovenskih gasilcev je Zvonko Glažar. - Tadej Pogačar še tretjič zmagovalec dirke po Lombardiji, Primož Roglič tretji.
Po več tednih neuspešnega pojasnjevanja službene poti v New York in okoliščin več kot deset milijonov evrov vrednega razpisa za dodelitev sredstev nevladnikom je danes nepreklicno odstopila ministrica za javno upravo Sanja Ajanovič Hovnik. V svoji odstopni izjavi je zapisala, da je delo opravljala po najboljših močeh. Prepričana je, da je bil omenjeni razpis izveden transparentno ter skladno s strokovnimi in moralnimi standardi. Druge teme oddaje: - V Črni na Koroškem operativna tehnična pisarna, v njej kmalu stalna ekipa - V ospredju zasedanja voditeljev Unije v Granadi tudi nesoglasja glede migracij - Nobelova nagrada za mir letos iranski borki za pravice žensk Narges Mohamadi
Predsednik vlade Robert Golob je vnovič povedal, da je izgubil zaupanje v ministra Uroša Brežana in ministrico Ireno Šinko. Očita jima neučinkovitost; Brežanu v povezavi s popoplavno sanacijo, Šinkovi pa glede delovanja Uprave za varno hrano. Medtem pa ima kljub aferam New York in sporni razpis zaupanje premierja Goloba še vedno ministrica za javno upravo Sanja Ajanovič Hovnik. Drugi poudarki oddaje: - Nuklearno elektrarno Krško bodo preventivno postopno ustavili. - Ukrajina v ospredju vrha Evropske politične skupnosti v Granadi. - Nogometaši Olimpije v konferenčni ligi izgubili proti Slovanu iz Bratislave.
Premier Robert Golob je v državni zbor poslal predlog za razrešitev kmetijske ministrice Irene Šinko in odstopno izjavo ministra za naravne vire Uroša Brežana. Njuna resorja bosta začasno prevzela ministra za infrastrukturo in obrambo Alenka Bratušek in Marjan Šarec. Ministrica za javno upravo Sanja Ajanović Hovnik medtem zagotavlja, da ima premierjevo podporo. Drugi poudarki oddaje: - Neposredna škoda po avgustovski ujmi po oceni vlade znaša 9,9 milijarde evrov. - Dogovor članic Unije o migracijah državam med drugim omogoča prilagoditev pravil. - Atletico Madrid v ligi prvakov s 3:2 boljši od Feyenoorda, Antwerpen z 2:3 izgubil proti Šahtarju.
Vlada je pred manjšo rekonstrukcijo ministrov iz vrst največje koalicijske stranke. Ministrica za javno upravo Sanja Ajanovič Hovnik, proti kateri je SDS napovedala interpelacijo, se sicer za zdaj še drži na položaju, medtem ko se bosta morala z njega posloviti vodji resorjev za kmetijstvo in naravne vire Irena Šinko in Uroš Brežan. Smo pa danes dobili kandidatko za zdravstveno ministrico, dozdajšnjo državno sekretarko Valentino Prevolnik Rupel. Nekaj drugih poudarkov oddaje: - Razmere v medijih pri nas vnovič odmevale v evropskem parlamentu - V hudi prometni nesreči pred Benetkami številne žrtve - Košarkarji Olimpije novo sezono evropskega pokala začeli s porazom
Generalni državni tožilec Drago Šketa je odstopil s položaja zaradi vožnje pod vplivom alkohola. Ob tem je poudaril, da se ves čas zavzema za visoko stopnjo integritete vseh državnih funkcionarjev, njegova ravnanja pa bi lahko škodila ugledu funkcije. Tudi pristojna ministrica Dominika Švarc Pipan je dejala, da je Šketa z odstopom pokazal veliko stopnjo integritete. V oddaji tudi: - Sindikati ob morebitnem posegu v minimalno plačo grozijo s stavko - Evropski zunanji ministri zagotovili nadaljnjo podporo unije Ukrajini - Za več kot 65 tisoč študentov se je začelo novo študijsko leto
Naša država ima od danes status opazovalke v Varnostnem svetu Združenih narodov, preden bo prihodnje leto za dve leti postala nestalna članica. Slovenski diplomati se tako že lahko udeležujejo zasedanj tega najpomembnejšega organa svetovne organizacije. Da vanj vstopamo v zelo zahtevnem obdobju, je poudarila zunanja ministrica Tanja Fajon. V oddaji tudi o tem: - Zmagovalec slovaških parlamentarnih volitev znova napovedal končanje dobave orožja Ukrajini - Ob mednarodnem dnevu starejših opozorila o nasilju nad njimi in revščini med upokojenci - Odbojkarji pred prostim dnevom na olimpijskih kvalifikacijah še drugič zmagali brez izgubljenega niza
Kolesarska dirka po Emiliji se je končala z dvojnim slovenskim slavjem. Po več kot letu dni sta na isti dirki znova nastopila Primož Roglič in Tadej Pogačar in poskrbela za navdušenje. Na najvišjo stopničko je stopil Roglič, ki je preizkušnjo dobil po napadu na zadnjem klancu. Približno 20 metrov za njim je v cilj kot drugi prikolesaril še Tadej Pogačar. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Ali bo vlada prihodnje leto podaljšala regulacijo cene električne energije? - V manj kot tednu dni v Armenijo iz Gorksega Karabaha prebegnilo več kot 100 tisoč ljudi - Papež Frančišek pred množico na Trgu svetega Petra v Vatikanu imenoval 21 novih kardinalov.
Za rešitev perečega vprašanja nezakonitih migracij je potreben odločen odziv celotne evropske povezave, so bili enotni voditelji na neformalnem srečanju evropskih sredozemskih držav. Da se nobena država ne more s takim problemom spopasti sama, je poudaril tudi premier Robert Golob in med težavami pri nadzoru izpostavil tihotapce. Druge teme: - Sloveniji dodatna posojila iz evropskega mehanizma - Podražitve živil glavno gonilo septembrske inflacije - Gorski karabah zapustilo že skoraj 100 tisoč etničnih Armencev
Vlada je sprejela proračunske dokumente za prihodnji dve leti. Odlivi bodo prihodnje leto višji za milijardo, saj je vlada v ospredje postavila obnovo po poplavah. Ministrstva nejevoljno, a vendar sprejemajo varčevalne ukrepe, v gospodarstvu pa opozarjajo na nedopustnost dodatnih obremenitev. Ostali poudarki oddaj: Vladni predlog odprave plačnih nasorazmerij za več sindikatov ni ustrezen. Slovenski in hrvaški notranji minister za okrepljen nadzor ob južni meji. Novi predsednik Društva novinarjev je postal Gašper Andrinek.
Vlada se je danes mudila na Koroškem, kjer se je seznanila s potekom obnove po uničujočih poplavah. Po pogovorih s prebivalci, gospodarstveniki in občinskimi predstavniki je premier Robert Golob napovedal, da se bodo z okrepljenimi silami prednostno lotili vodotokov, pogovoriti pa se nameravajo tudi z družinami, ki so v ujmah izgubile največ. Druge teme: - Slovenija krepi nadzor ob meji s Hrvaško - Iz Gorskega Karabaha pobegnila skoraj polovica etničnih Armencev - Državni svet izglasoval odložilni veto na tri zakone
Popoldne se je prvič sešel svet, ki bo vladi svetoval glede strokovnih rešitev za obnovo po naravnih nesrečah. Vodja sveta gradbeni inženir Marjan Pipenbaher je izpostavil potrebo po celovitih rešitvah. Med kratoročnimi je po njegovih besedah urejanje rek in nabrežin pred jesenskim deževjem: in do takrat morajo biti rečna korita ščičena, plavje odstranjeno, napravit poglobitve in utrditi brežine. Glede dolgoročnih rešitev pa Pipenbaher izpostavlja, da morajo biti dobro premišljene. Druge teme: - Policisti na Ptuju prijeli moškega, ki se je zaprl v hišo in iz nje streljal - Po Poljski tudi Nemčija napoveduje poostren nadzor na svojih mejah - Gorski Karabah zapustilo že več kot 28 tisoč Armencev
Neveljaven email naslov