Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Evropska komisija v poročilu o vladavini prava v Uniji ugotavlja, da je bil v državah članicah dosežen napredek na področju pravosodja in svobode medijev. Evropska unija je stabilna demokracija, je v luči poročila poudarila evropska Komisarka za vrednote in transparentnost Vera Jourova. A kljub temu v nekaterih državah sistemska tveganja ostajajo. Druge teme: - Eden od glavnih očitkov Bruslja Sloveniji nezadostno preganjanje korupcije - Brezposelnost na najnižji ravni po letu 1990, povpraševanje po delavcih veliko - Ob koncu operacije v Dženinu Palestinci obtožujejo izraelsko vojsko uničevanja in streljanja na civiliste
Med poudarki današnjega izrednega sestanka socialnih partnerjev s premierjem Robertom Golobom je njegova napoved, da bodo v prihodnje namenili več pozornosti časovnim okvirom zakonodajnih postopkov. Socialni dialog o pomembnejših zakonih bo tako lahko potekal tudi po tem, ko bo vlada zakondanje predloge že vložila v državni zbor. Ostali poudarki oddaje: Izraelske sile so zaključujejo vojaško operacijo v Dženinu Oblasti v Parizu po pomiritvi prostestov brez rešitev za težave, ki so botrovale začetku nasilja Radio Študent: Študentska organizacija Univerze v Ljubljani skriva podatke o porabi denarja
Sodniki so zadovoljni z odločitvijo ustavnega sodišča, ki je ugotovilo neskladnost sodniških plač, zato zdaj od vlade pričakujejo odločno ukrepanje pri odpravi nesorazmerij. Ker so sodniške plače neposredno povezane s tožilskimi, pozitivni odzivi prihajajo tudi z vrhovnega državnega tožilstva. Kot pravi Mirjam Kline, imajo tožilci ene najstrožjih omejitev pri obstranskih zaslužkih. Ministrstvo dogovor napoveduje kmalu. Preostale novice: Regulirane cene pogonskih goriv bodo od polnoči višje. Dokaze o agresiji na Ukrajino odslej zbira nov center v Haagu. Palestina zaradi napadov na Dženin prekinila stike z Izraelom.
NasIlje, ki je v minulih dneh pretreslo Francijo ne bo prineslo pravice za ubitega 17-letnika, poudarja njegova družina. O zaostrenih razmerah nocoj skupaj z ministri razpravlja francoski predsednik Macron. Francosko notranje ministrstvo pa je že napovedalo, da bo tudi to noč na ulicah 45 tisoč policistov. Preostali poudarki oddaje: Z vzhoda Ukrajine poročajo o hudih spopadih Švedska vlada obsodila nedavni sežig Korana Kristjan Čeh v Stockholmu vpisal osmo zaporedno zmago v metu diska na mitingih diamantne lige
Tadej Pogačar je uspešno opravil z uvodno etapo letošnje dirke po Franciji in pokazal svojo pripravljenost po trojnem zlomu zapestja aprila. Z uvrstitvijo na tretje mesto - za Britancema, dvojčkoma Adamom in Simonom Yatesom - je zadovoljen. V Zrcalu dneva tudi: - V Franciji se peto noč zapored zbirajo protestniki, nov shod tudi v srbskih mestih - Španski premier Sanchez napovedal novo pomoč Španije Ukrajini - Pod najevsko lipo potekalo 32-o vseslovensko srečanje
Poslanci in poslanke so torej danes z 49-imi glasovi za in 21-imi proti sprejeli spremembo interventnega zakona v zdravstvu, po kateri bodo po realizaciji nad rednim programom plačevali le še tiste zdravstvene storitve, kjer ostajajo nedopustno dolge čakalne vrste. Opravili so tudi drugo branje zakona o preoblikovanju dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja v obvezen prispevek v višini 35 evrov. Sprejeli so vsa dopolnila vlade k predlogu novele zakona, tudi dopolnilo o proračunski varovalki, do katerega je izredno kritična opozicija. Druge teme oddaje: - V državnem zboru potrdili vsa dopolnila vlade k predlogu novele zakona o zdravstvenem zavarovanju - V Franciji po smrti 17-letnika tretja noč nemirov, ponekod uvedli policijsko uro - Vrh Evropske unije v Bruslju za nadaljnjo podporo Ukrajini, razhajanja glede upravljanja migracij
Voditelji držav Evropske unije so prvi dan zasedanja v Bruslju potrdili nadaljnjo vojaško, politično in humanitarno podporo Ukrajini. Med novostmi so tudi prihodnje varnostne zaveze Ukrajini, ki bi državi omogočile dolgoročno varnost in obrambo. Druge teme: - Pogajalci: Prehod na novo plačno lestvico in odprava plačnih nesorazmerij v javnem sektorju morata biti usklajena. - SDS vložila interpelacijo o delu ministra za zdravje Danijela Bešiča Loredana. - Slovenci do brona na mešani ekipni tekmi na srednji skakalnici v Zakopanah.
Zastoj delovanja Ekonomsko-socialnega sveta bi lahko vlada izkoristila za nadaljnje vlaganje neusklajenih predlogov zakonov, so opozorili predstavniki sindikalnih central. Sindikati so bili danes kritični tudi do delodajalcev. Ti očitke, da jim blokada socialnega dialoga ustreza, zavračajo. Druge teme oddaje: - Brezplačna kosila za vse osnovnošolce septembra 2027, za šibkejše že jeseni - Zelenski od Nata pričakuje zagotovila o prihodnosti Ukrajine v zavezništvu - Začel se je festival Pranger - srečanje pesnikov, kritikov in prevajalcev poezije
Predlog zakona o dolgotrajni oskrbi, ki ga je včeraj potrdila vlada, je po besedah ministra za solidarno prihodnost Simona Maljevca največji korak na tem področju v zadnjih 30-ih letih. Predlog zakona širi nabor pravic in zagotavlja financiranje. Do zakona, ki bo začel veljati s prvim januarjem 2024, pa so zadržani socialni partnerji in strokovna javnost. Druge teme: - Vodja ruske paravojaške skupine Wagner Prigožin prispel v Belorusijo. - Kosovski premier Kurti izrazil pripravljenost za manjšo prisotnost policije na severu Kosova. - Skakalka Nika Prevc srebrna na Evropskih igrah, atleta Kristjan Čeh in Tina Šutej zmagala v Ostravi.
Ruski predsednik Vladimir Putin se je nocoj odzval na sobotni upor skupine Wagner in se zahvalil njenim pripadnikom, ki so z umikom preprečili prelivanje krvi. Dodal je, da bo spoštoval svojo obljubo in članom Wagnerja omogočil odhod v Belorusijo, priključitev ruski vojski ali odhod domov. Vodje skupine Jevgenija Prigožina ni omenjal. Prigožin se je sicer po sobotnem pohodu proti Moskvi popoldne prvič oglasil v javnosti. Kot je dejal, njegov cilj ni bil strmoglavljenje predsednika Putina, ampak preprečiti uničenje Wagnerja. Druge teme: - Premier Golob: vključitev vseh izvajalcev zdravstvenih storitev ne bi skrajšala čakalnih dob. - Stranka SDS napovedala vložitev interpelacije zoper ministra za zdravje. - Tekvondoist Divković srebrn na evropskih igrah na Poljskem.
Ob dnevu državnosti smo se spomnili sprejetja ključnih dokumentov za odcepitev Slovenije od Jugoslavije in za nastaek samostojne države. Ta konec tedna se bila ob prazniku vrsta slovesnosti. Med drugim so v predsedniški palači danes pripravili dan odprtih vrat. Predsednica republike Nataša Pirc Musar je zagotovila, da bo politika pri strateških temah razmišljala skupaj in enotno. Še nekaj poudarkov oddaje: - Poljska okrepila varnost na meji z Belorusijo, potem ko se je tja umaknil prvi mož Wagnerja - Zmagovalka volitev v Grčiji Nova demokracija premiera Micotakisa - Atletinja Mišmaš Zrimšek srebrna na evropskih igrah, kolesar Pogačar zmagovalec državnega prvenstva v cestni dirki
Na Brdu pri Kranju so danes pripravili konferenco o dolgoročni vzdržnosti financiranja zdravstvenega sistema. Kot so poudarili udeleženci, naše zdravstvo preveč obljublja, zato bo morda treba okrniti košarico storitev, drugače vsega iz javnih sredstev ne bo mogoče pokriti. O načinu financiranja zdravstva po letu 2025 naj bi se sicer dogovorili do konca leta. V oddaji tudi: - Kmetje in vlada dogovorili prostovoljne ukrepe na območjih Nature 2000. - Hrvaški premier Plenković prvič v mandatu na obisku v Srbiji. - Kresnika za najboljši roman leta posthumno prejel Lado Kralj.
Vlada je sprejela tudi osnutek posodobitve nacionalnega energetsko-podnebnega načrta, ki vsebuje različne scenarije za dosego ogljične nevtralnosti v prihodnjih desetletjih in vrsto mogočih ukrepov v energetiki, industriji, prometu in drugod. V Gibanju Mladi za podnebno pravičnost so do vladnih načrtov kritični. Med drugim menijo, da vlada premalo upošteva socialni vidik oziroma vprašanje energetske revščine, pa tudi, da je v splošnem premalo odločna in ne upošteva pariškega podnebnega sporazuma. Preostale novice: Sindikati zdravstva in socialnega varstva napovedujejo stopnjevanje sindikalnih aktivnosti, mogoča tudi stavka. Borrell: Vučić in Kurti pristala na predčasne volitve na severu Kosova. Ameriška obalna straža potrdila smrt potnikov podmornice Titan.
Državni zbor je s potrditvijo zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja poenostavil nekatere postopke za zaposlovanje na šolah. Šole bodo tako lahko zaposlovale tudi strokovnjake brez pedagoško-andragoškega znanja. Temu niso nasprotovali v opoziciji, ki pa poudarjajo nujnost ureditev pogoje dela učiteljev. Drugi poudarki oddaje: - Minister Boštjančič: vprašanje financiranja zdravstva po letu 2025 še odprto - Predsednica Pirc Musar v Strasbourgu poudarila pomen Sveta Evrope - Slovenski odbojkarji po zmagi nad Kanadčani še bliže turnirju v Gdansku
Predstavniki vlade in sindikatov javnega sektorja so danes nadaljevali pogajanja o prenovi plačnega sistema. Vlada, ki je pripravila predlog kolektivne pogodbe za javni sektor, se ne bo pogajala o višini letošnjega regresa, tudi pri odmeri dopusta ni bilo zbližanja stališč. Sindikati so sicer pozdravili vladni predlog usklajevanja plačne lestvice z inflacijo, a se želijo pogajati o višini usklajevanja. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Vlada podaljšuje delno regulacijo cen pogonskih goriv in kurilnega olja - Odmevajo navedbe, da strelivo v Rusijo pošilja tudi slovensko podjetje - Predstavniki Washingtona in Pekinga poudarjajo željo po izboljšanju odnosov
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Kakšna bo cena drugega bloka jedrske elektrarne krške in kdo ga bo gradil? To sta glavni od vprašanj, ki se zastavljajo po jasno izraženi vladni podpori projektu. Ob tem pa še opozorila, da je za to potreben tudi kader. Jedrski fizik Iztok Tiselj z Inštituta Jožefa Stefana opozarja, da jedrska industrija po celotni Evropi doživlja racvet, zato bo povpraševanje po kadrih za to področje zelo veliko. Druge teme: - Rusija pozdravlja glavne usmeritve afriškega predloga mirovnega načrta za Ukrajino - V Ljubljani se je odvila tradicionalna parada ponosa - Kolumbijec Jesús Peña zmagovalec kraljevske etape kolesarske dirke po Sloveniji
Vlada naj bi pristopila k postopkom spremembe zakonodaje za krajše in lažje umeščanje projekta drugega bloka krške nuklearke, je na posvetu o prihodnosti jedrske energije v naši državi dejal premier Robert Golob. Po zdajšnji zakonodaji bi namreč projekt lahko umestili in dogradili šele do leta 2047. Kot je še dejal premier, bo vlada načelno odločitev glede drugega bloka nuklearke sprejela do avgusta. Druge teme: - Banka Slovenije občutno zvišala napoved letošnje gospodarske rasti. - Putin: jedrsko orožje bomo uporabili le v primeru ogroženosti ozemeljske celovitosti Rusije. - Izjemen uspeh metalca diska Kristjana Čeha in slovenskih kanuistov, poraz košarkaric in nogometašev.
Vlada je sklenila, da mora od Slovenske industrije jekla - če ta ne bo prostovoljno vrnila državne pomoči, prejete v energetski krizi, vračilo te pomoči v višini 2,42 milijona evrov izterjati Finančna uprava. Minister za energetiko Bojan Kumer je po današnji seji vlade zaradi izplačila dividend in nagrad izrazil razočaranje nad poslovodstvom SIJ-a. V družbi odgovarjajo, da so storili vse v skladu s predpisi in da gre za politično motivirane objave. V oddaji tudi o tem: - Športna loterija ne bo prodana, če se politika zaveže ohraniti monopol, pravi Bobinac. - Višanju temeljne obrestne mere v evrskem območju še ni videti konca. - Slovenske košarkarice za uvod na domačem evropskem prvenstvu izgubile proti Britankam.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Neveljaven email naslov