Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Vlada bo za potrebe upokojencev do konca leta namenila sveženj ukrepov, vrednen 100 milijonov evrov, je na odprtju Dnevov medgeneracijskega sožitja v Ljubljani napovedal premier Robert Golob. Prvi ukrep je novembrska izredna uskladitev pokojnin za 1,8 odstotka, s čimer se bo zajamčena pokojnina za polno delovno dobo zvišala na 700 evrov mesečno. Decembra naj bi dobili tudi božični dodatek. V oddaji tudi: - Na otroški srčni kirurgiji v Ljubljani ostaja le še en kirurg - Tokio miri Peking: Japonska ne namerava postati članica Nata - V 84 letu umrla kraljica Rock & Rolla Tina Turner
Na prvem forumu, ki ga je sklicala predsednica republike Nataša Pirc Musar, so strokovnjaki, politiki in predstavniki civilne družbe spregovorili tudi o zdravstveni reformi. Kot je dejala, je za uspešno reformo nujno sodelovanje, s čimer se je strinjal tudi zdravstveni minister Danijel Bešič Loredan. Druge teme: - Neurje na območju Maribora poplavljalo ceste in kleti, sprožili so se novi plazovi - Sindikat osebne asistence zaradi nevzdržnih razmer za četrtek napovedal stavko - Ruske oblasti sporočajo: V Belgorodu smo porazili borce domnevne sabotažne skupine
Ustavni sodniki so danes približno deset ur obravnavali pobudo za oceno ustavnosti novele zakona o Radioteleviziji Slovenija, ki jo je poleg prvopodpisanega predsednika programskega sveta RTV Petra Gregorčiča vložilo več vodilnih na javni RTV. Z ustavnega sodišča uradnega sporočila o tem, kako se je zaključila seja, niso poslali. Na mizi naj bi imeli predlog sklepa, s katerim bi odpravili začasno zadržanje izvrševanja dela zakona. Kaj so odločili, če sploh kaj, pa za zdaj ni znano. Razmer na RTV se je danes v državnem zboru v odgovorih na poslanska vprašanja dotaknil tudi premier Robert Golob. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Opolnoči pocenitev bencina in podražitev dizla - V Sudanu začetek sedemdnevnega premirja; ga bosta strani tokrat spoštovali? - Plečnikova nagrada letos projektu Odprta knjižnica na osnovni šoli Vič
Vrh G7 je minil v znamenju vojne v Ukrajini. Zaveze voditeljev sedmih gospodarsko najrazvitejših držav je gostitelj, japonski premier Fumio Kišida, povzel z besedami: Stojimo z Ukrajino, odločeni smo, da ji povrnemo mir. Vrha se je udeležil tudi ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski. Voditeljem je predlagal, da bi julija pripravili mednarodni vrh o formuli za mir v Ukrajini. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Na grških parlamentarnih volitvah prepričliva zmaga stranke premierja Micotakisa - Neodvisni kandidat Samo Rajšp je novi župan občine Rače-Fram - Slovenski hokejisti se po porazu s Slovaki poslavljajo od elitne konkurence
Na Hrvaškem so po večurni iskalni akciji, v kateri je ob podpori vojaškega helikopterja sodelovalo več kot 100 ljudi, zvečer našli ostanke športnega motornega letala, ki je sredi dneva med letom iz Maribora v Pulj izginilo z radarja. Za zdaj ni znano, ali so našli tudi pilota in potnike. Po neuradnih podatkih naj bi bili ti nizozemski državljani. Drugi poudarki dneva: - Oster odziv Rusije in Kitajske na zaveze voditeljev G7. - Kobilarni Lipica uradno prejela listino o vpisu na seznam nesnovne kulturne dediščine Unesca. - Poraz nogometašev Olimpije proti Celju ni pokvaril slavja Ljubljančanov, ki so osvojili tako državni kot pokalni naslov.
Premier Robert Golob je danes obiskal nekatera območja v občini Šentilj, ki so zaradi obilnega deževja v minulih dneh utrpela veliko škodo. Ob tem je prizadetim občinam napovedal pomoč države. Drugi poudarki dneva: - Voditelji držav G7 napovedujejo nove sankcije proti Rusiji. - V Beogradu največji protest proti nasilju doslej, slišati je pozive k odstopu predsednika. - Slovenski hokejisti na svetovnem prvenstvu elitne skupine v Rigi petič izgubili.
Na vzhodu Slovenije odpravljajo škodo, ki jo je v zadnjih dneh povzročilo deževje. Preglavice povzročajo zlasti številni zemeljski plazovi, ki ponekod še vedno ogrožajo hiše. Župani prizadetih občin vlado in pristojna ministrstva pozivajo k takojšnjemu ukrepanju in tudi financiranju. Občine namreč nimajo dovolj denarja za odpravo škode. Druge teme: - Pravosodno ministrstvo naznanilo sume kaznivih dejanj zaradi Janševega zapisa o državljanski vojni - Petrol toži državo za povrnitev škode zaradi lanske regulacije cen pogonskih goriv - Slovenski hokejisti po spodbudnem začetku izgubili tudi proti Čehom
V vzhodni polovici države poteka sanacija posledic obilnega deževja. Zaradi razmočenega terena številne hiše in ceste ogrožajo zemeljski plazovi. Prizadeta območja je danes obiskal minister za naravne vire in prostor Uroš Brežan. Poudaril je, da bo škoda zagotovo presegla zakonsko določeno mejo o odpravi posledic naravnih nesreč, zato bo država občinam in oškodovancem pomagala pri njeni sanaciji. Drugi poudarki oddaje: - Na pogajanjih med kmeti in pristojnim ministrstvom brez napredka. - Evropska komisija madžarskemu Molu dala soglasje za prevzem OMV Slovenija. - Moskva in Kijev podaljšala dogovor o izvozu ukrajinskega žita preko Črnega morja.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Vladajoča koalicija je vložila predloge za razrešitev in prenehanje mandatov devetih programskih svetnikov RTV Slovenija. Med drugim jim očitajo nezakonito imenovanje generalnega direktorja Andreja Graha Whatmougha januarja 2021. Druge teme: - Pogajanja o plačnem sistemu po mnenju vlade in sindikatov konstruktivna. - Volitve v Turčiji opozorile na načeto podporo predsedniku Erdoganu in njegovi stranki. - Začetek mednarodnega srečanja pisateljev na Bledu v znamenju razmer v Mjanmaru.
Turški volilci so danes odločali, ali bo Redžep Tajip Erdogan po 20-ih letih na čelu države ostal na položaju. Po treh četrtinah preštetih glasov je dobil manj kot 51-odstotno podporo, kar bi bilo še vedno dovolj za zmago v prvem krogu, njegov glavni protikandidat Kemal Kiličdaroglu pa nekaj več kot 42-odstotno. Opozicija medtem vztraja, da sta kandidata izenačena pri približno 47-ih odstotkih prejetih glasov. Druge teme oddaje: - Ukrajinski predsednik Zelenski turnejo po evropskih prestolnicah končuje v Parizu - Volk se je le streljaj od središča Bleda znesel nad drobnico - Rokometaši Celja dva kroga pred koncem prvenstva osvojili 26-ti naslov prvakov
Popoldne se je na dolenjski avtocesti proti Novemu mestu pred izvozom za Višnjo Goro zgodila huda prometna nesreča. Po najnovejših podatkih sta v verižnem trčenju sedmih osebnih vozil, dveh tovornih in enega kombija, umrla slovenska državljana, 74-letni moški in 67-letna ženska, ki sta bila potnika v kombiju. Poškodovanih je bilo 10 ljudi, devet so jih prepeljali v ljubljanski klinični center.Drugi poudarki oddaje: - Uradni Rim Zelenskemu potrdil polno podporo Ukrajini - Izrael in Palestinci naj bi se dogovorili o premirju - V Liverpoolu finalni evrovizijski večer: Joker out med zadnjimi nastopajočimi
Iz Srbije poročajo, da se je na današnjem shodu proti nasilju v Beogradu, v luči nedavnih tragedij s strelnim orožjem, zbralo več deset tisoč ljudi. Po strelskih napadih v Srbiji so slovenske oblasti pozvale k dnevu kulture nenasilja in strpnosti, ki je na osnovnih in srednjih šolah po državi potekal danes. V oddaji tudi o tem: - Ob dnevu medicinskih sester opozorila, da jih potrebujemo vse več - Ruske sile priznavajo napredek ukrajinske vojske v Bahmutu - Sedmo etapo Gira dobil Bais; Roglič peti, tik za Evenepoelom
Potem ko je zakon o dolgotrajni oskrbi, ki ga je pripravila prejšnja vlada, lani padel na referendumu, je ministrstvo za solidarno prihodnost danes predstavilo osnutek novega zakona. Eden od večjih izzivov pri urejanju dolgotrajne oskrbe je njeno financiranje in tudi zdajšnja vlada rešitev še išče. Drugi poudarki dneva: - Zdravniški sindikat Fides pričakuje opravičilo zaradi javnega seznama opravljenih storitev zdravnikov. - Ob bojih v Bahmutu nasprotujoče informacije o začetku ukrajinske protiofenzive. - Pakistansko vrhovno sodišče: aretacija nekdanjega premierja je bila nezakonita.
Predstavniki obrti in podjetništva so v okviru današnjega foruma na vlado skupno naslovili 125 zahtev, ob poudarjanju zmanjšanja obdavčitev dela in boljše prilagodljivosti delovne zakonodaje. Pričakujejo, da bo vlada uresničila vsaj najpomembnejše zahteve. Premier Robert Golob je dejal, da se bo vlada vseh ukrepov lotevala na podlagi dialoga, in poudaril problem pomanjkanja delovne sile. Preostale novice: Pogajanja o oblikovanju novega plačnega stebra za zdravstvo brez napredka. Pakistanska vlada za zatrtje nasilnih protestov na ulice poslala vojsko. Judoistka Andreja Leški drugič svetovna podprvakinja.
Po strelskih tragedijah v Srbiji in pojavu groženj pri nas so policisti okrepili navzočnost v bližini slovenskih šol, ministri pa ob tem napovedujejo dodatno pomoč mladim v stiski. Minister za delo Luka Mesec med drugim obljublja razbremenitev centrov za socialno delo. V drugih temah: - Dan Evrope minil v znamenju podpore Ukrajini. - Donald Trump oproščen obtožb posilstva, a obsojen zaradi spolne zlorabe. - V Slovenijo prispelo prvo od štirih gasilskih letal.
Po mesecu in pol so predstavniki vlade in sindikatov javnega sektorja danes začeli nov krog pogajanj. Za zdaj ne kaže, da bo dogovor sklenjen do konca junija, kot si je zadala vlada. Sindikati pristajajo na vladni predlog o vzpostavitvi plačnih stebrov, vendar vztrajajo pri primerljivosti poklicev, zapleta pa se tudi pri odpravi plačnih nesorazmerij in dodatkih. Druge teme: - Cene bencina in dizla prihodnja dva tedna nižje - Na shodu proti nasilju v Beogradu več kot 50 tisoč ljudi - Ukrajinska mesta tarče obsežnih ruskih zračnih napadov
Vzhod Slovenije so pozno popoldne zajela neurja z močnimi nalivi, ponekod s točo. Pristojne službe so pomagale pri črpanju meteorne vode iz stanovanjskih in gospodarskih objektov. Po napovedih so nevihte mogoče še v prvem delu noči. Drugi poudarki dneva: - Zaradi tragedije v beograjski osnovni šoli odstopil srbski minister za šolstvo Branko Ružič. - Cankarjeva nagrada kratkim zgodbam Mojce Kumerdej z naslovom Gluha soba. - Celjski rokometaši zmagovalci pokala Slovenije.
V Westminstrski opatiji v središču Londona so danes pred več kot 2 tisoč gosti slovesno okronali in ustoličili britanskega kralja Karla tretjega in s tem vodjo Anglikanske cerkve. Karl tretji je na tem položaju nasledil mamo, preminulo kraljico Elizabeto drugo. Karlova soproga, ki je od septembra nosila naziv kraljica soproga, je zdaj postala kraljica Camilla. Druge teme: - V Srbiji zadnje slovo od 10-tih smrtnih žrtev dveh strelskih napadov. - V Ljubljani osrednji del tradicionalne prireditve Pohod ob žici. - Uvodna etapa kolesarske dirke po Italiji Belgijcu Evenepoelu, Roglič peti.
Srbija je pretresena zaradi novega strelskega napada. 21-letni napadalec je pozno sinoči na območju Mladenovca z avtomatsko puško ubil 8 ljudi, več kot 10 je ranjenih. Policisti so napadalca prijeli davi po osmih urah iskanja, zaradi suma pomoči pri begu so aretirali še njegovega strica in dedka. Srbski predsednik Aleksandar Vučić je napovedal takojšnjo zaostritev zakonodaje o orožju - število prijavljenega orožja naj bi zmanjšali za 90 odstotkov ter uvedli visoke zaporne kazni za nezakonito posedovanje ali prodajo, prav tako naj bi bil v vsaki šoli navzoč policist. Druge teme: - Ob koncu aprila registriranih najmanj brezposelnih v zgodovini samostojne Slovenije - V Londonu vse pripravljeno za jutrišnje kronanje britanskega kralja Karla Tretjega - V Dohi zmaga Kristjana Čeha, Tina Šutej druga, Maruša Mišmaš Zrimšek z državnim rekordom
Neveljaven email naslov