Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
S simbolno predajo zastave naslednjemu gostitelju Trondheimu se je tudi uradno končalo svetovno prvenstvo v Planici. Organizacijsko je bilo prvenstvo izpeljano vrhunsko, nekoliko grenak priokus pa je pustil obisk. V 11-ih dneh je dolino pod Poncami obiskalo približno 63 tisoč gledalcev, kar je precej manj od želja. Druge teme: - Na deželnih volitvah na avstrijskem Koroškem zmagali Socialdemokrati. - V grški prestolnici 12 tisoč ljudi pred parlamentom izrazilo nezadovoljstvo z vlado in pristojnimi na železnicah. - Po 10-ih letih pogajanj dosežen sporazum o zaščiti skoraj tretjine svetovnih morij.
Planica se je vnovič z zlatimi črkami zapisala v zgodovino slovenskih smučarskih skokov. Potem ko je Timi Zajc včeraj osvojil naslov svetovnega prvaka na veliki skakalnici, so slovenski skakalci svetovno konkurenco danes premagali tudi na ekipni preizkušnji. Novi svetovni prvaki so si zlate snežinske okrog vratu nadeli na slavnostni podelitvi v Kranjski Gori. Lovro Kos, Timi Zajc, Anže Lanišek in Žiga Jelar so bili po tem izjemnem uspehu seveda navdušeni. Druge teme: - Predsednica Evropskega parlamenta Metsola pozvala k večji dobavi orožja Ukrajini. - Iranski jedrski objekti odslej pod budnejšim nadzorom mednarodnih inšpektorjev. - Na pohod po Jurčičevi poti se je podalo več tisoč obiskovalcev.
Timi Zajc je novi svetovni prvak v smučarskih skokih. Z drugim izhodiščem po prvi seriji je bil v finalu najboljši in se pridružil Franciju Petku, Roku Benkoviču in Emi Klinec. Za nameček na domači Bloudkovi velikanki. Druge teme: - Poslanci SDS vložili interpelacijo o delu vlade. - Mladi za podnebno pravičnost: Dovolj imamo praznih obljub vlade. - Beloruski Nobelov nagrajenec Bjaljacki obsojen na desetletno zaporno kazen.
Podpredsednica Evropske komisije Vera Jourova je dvodnevni obisk v Sloveniji namenila pogovorom o več žgočih temah. O stanju na državnem tožilstvu, zaščiti človekovih pravic ter zaščiti novinarjev in žvižgačev je danes tako govorila s predsednico državnega zbora Urško Klakočar Zupančič, z ministrico za kulturo Asto Vrečko pa sta popoldanski pogovor namenili položaju medijev pri nas. Drugi poudarki dneva: - Gospodarska rast pri nas bo po napovedih UMAR-ja letos višja od prvotnih pričakovanj. - Ruske sile krepijo pritisk na vzhodnoukrajinski Bahmut. - Smučarski skakalec Timi Zajc zanesljivo osvojil kvalifikacije na veliki skakalnici.
Po večkratnih ustavitvah proizvodnje zaradi prekinjenih dobaviteljskih verig in težav na trgu je lakirnica podjetja Magna v Hočah dokončno prenehala delovati. Družba Magna bo po zagotovilih gospodarskega ministra Matjaža Hana z obrestmi vrnila vsa sredstva, ki jih je za postavitev tovarne prejela od države. Okoli 100 delavcem bodo poundili zaposlitev v Gradcu, približno 50 jih ostaja v Hočah, kjer bodo vzpostavljali drugo dejavnost v okviru družbe. Drugi poudarki oddaje: V Ljubljani več kot 20 tisoč upokojencev zahtevalo višje pokojnine Grške oblasti:za železniško nesrečo v Grčiji najverjetneje kriva človeška napaka Svetovna prvakinja v smučarskih skokih presenetljivo Kanadčanka Alexandria Loutitt, Ema Klinec sedma.
Inflacija se je znižala drugi mesec zapored, a kljub temu ostaja visoka. Letna stopnja inflacije je bila ta mesec 9,3-odstotna. Na letni ravni so na inflacijo najbolj vplivale cene hrane, ki so se zvišale za 18,3 odstotka, vpliv energentov pa popušča. Druge teme oddaje: - Glavni vzrok opozorilne stavke sobaric v Hotelih Bernardin jutrišnja prezaposlitev na zunanjega izvajalca - Začel bo delovati nacionalni klicni center kot odgovor na telefonsko nedostopnost zdravstvenega sistema - V Srbiji in na Kosovu ostre kritike Vučića in Kurtija zaradi podpore predlogu o normalizaciji odnosov
Srbski predsednik Aleksandar Vučić in kosovski premier Albin Kurti sta se strinjala s predlogom Evropske unije za normalizacijo odnosov med državam, je po koncu srečanja zvečer sporočil visoki zunanjepolitični predstavnik Unije Josep Borrell. Dodal je, da sta voditelja izrazila pripravljenost za nadaljevanje izvajanja sporazuma, a so nujna dodatna pogajanja, da bi določili, kako točno bodo uveljavili določbe. Borrel naj bi voditelja znova gostil marca. Drugi poudarki dneva: - Bruselj in London dosegla dogovor o izvajanju severnoirskega protokola - Zpiz vladi predlagal 3,5-odstotno izredno uskladitev pokojnin - Bencin zunaj avtocest od polnoči nekoliko dražji, cena dizla ostaja nespremenjena
Slovenija ima prvo odličje na domačem svetovnem prvenstvu v nordijskih disiplinah. Bronasto kolajno so na mešani ekipni tekmi na srednji napravi osvojili Timi Zajc, Anže Lanišek, Nika Križnar, in Ema Klinec. Zlato so znova osvojili Nemci, srebro pa Norvežani, ki so slovensko četverico prehiteli le za dobe štiri točke. Pot do prve kolajne na domačem prvenstvu je kot prva tlakovala Nika Križnar, ki so jo v minulih dneh pestile zdravstvene težave. Druge teme oddaje: - 31-ta obletnica izbrisa opomnik, da številni pe vedno čutijo posledice protiustavne odločitve - Putin: Članice Nata z dobavami orožja Kijevu sodelujejo v vojni - V brodolomu čolna z migranti umrlo najmanj 59 ljudi
Zaradi vremenskih razmer nenavadna prva tekma smučarjev skakalcev na svetovnem prvenstvu v nordijskem smučanju v Planici je prinesla razočaranje za mnoge reperezentance, tudi za slovensko. Veselil pa se je presenetljivi zmagovalec Poljak Piotr Žyla, ki je bil po prvi seriji šele 13-ti. Slovenca Anže Lanišek in Timi Zajc sta končala na repu deseterice. V oddaji tudi: - Na gradbišču kanala C0 v Ljubljani pretep lastnikov zemljišč in varnostnikov - Pri perutnini na območju Cerkelj na Gorenjskem potrdili pričjo gripo - Na Berlinalu zmagal francoski dokumentarec na temo duševnih motenj
Ob današnji obletnici ruske invazije na Ukrajino so se zvrstili številni spominski dogodki, na katerih so se poklonili žrtvam in pozivali k miru. Med drugim je ob obletnici v New Yorku potekalo zasedanje Varnostnega sveta Združenih narodov. Začetek zasedanja so zaznamovali z minuto molka. Generalni sekretar svetovne organizacije Antonio Guterres pa je uvodoma pozval k dialogu. Življenje Ukrajincev je pravi pekel, je dejal in dodal, da zdaj govori orožje, čeprav vsi vemo, da je edina prava pot do trajnega miru diplomacija. V oddaji tudi: - Sviz po pogajanjih s predstavniki vlade vztraja pri aprilski stavki - Izjave hrvaškega ministra za gospodarstvo razburile naše zunanje ministrstvo - Lanišek zmagovalec kvalifikacij za jutrišnjo tekmo svetovnega prvenstva v Planici, Zajc tretji
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Predsednik Mednarodne smučarske organizacije Johan Eliasch je v Kranjski gori uradno odprl 43-to svetovno prvenstvo v nordijskih disciplinah, ki ga gosti Planica. Do 5-ega marca se bo za 24 kompletov medalj potegovalo 2 tisoč športnikov iz več kot 60-ih držav. V oddaji tudi o teh temah: - Novi notranji minister Poklukar kmalu po zaprisegi podpisal prve usmeritve policije - V primeru nesklenitve sporazuma z vlado sindikat vzgoje in izobraževanja za april napovedal stavko - Ameriški predsednik Biden zagotavlja: NATO je enotnejši kot kadarkoli prej
Ustanovitev novega sveta Radiotelevizije Slovenija je prestavljeno za nedoločen čas, saj je ustavno sodišče zadržalo izvajanje treh členov novele zakona o RTV. Začasno vodstvo javnega zavoda tako ostaja na položaju, vsaj dokler sodišče ne bo tudi vsebinsko odločilo o zakonu. Sodišče sicer vodstvu RTV ni vrnilo rednih mandatov. Avtor pobude Matej Avbelj je prepričan, da se bo to gotovo zgodilo ob vsebinski odločitvi, če Slovenija želela ostati ustavna demokracija. Ministrica za kulturo Asta Vrečko medtem očitke o neustavnosti zakona zavrača in dodaja, da odločitev sodišča o zadržanju členov še ne pomeni tudi končne odločitve o vsebini. Druge teme: - Premier Golob za prihodnji mesec napovedal predstavitev davčne reforme - Zunanji ministri Evropske unije načelno soglašajo z novim svežnjem sankcij proti Rusiji - Območje ob turško-sirski meji stresel nov silovit potres
Pustni konec tedna so v več slovenskih mestih danes popestrili tradicionalni karnevali in povorke. Največja je bila na Ptuju, kjer ima pustni karneval najdaljšo tradicijo. Ogledalo si jo je več deset tisoč ljudi. Drugi poudarki dneva: - Zahod in globalni jug na nasprotnih bregovih pri dojemanju vojne v Ukrajini. - Število žrtev potresa v Turčiji in Siriji še vedno narašča, iskanje preživelih po večini končano. - Večni nogometni derbi pripadel Mariboru, slovenska skakalca iz Romunije odnesla srebro.
Drugi dan varnostne konference v Münchnu je odmeval nastop ameriške podpresednice Kamale Harris, ki je dejala, da je ameriška vlada uradno ugotovila, da je Rusija v Ukrajini zagrešila zločine proti človečnosti. Zahodne države so okrepile pozive k povečanju vojaške podpore Ukrajini. Nasprotovanje temu pa so izrazile države globalnega juga, njihovi predstavniki so se zavzeli proti vse večji militarizaciji in opozorili tudi na druge vojne po svetu, ki niso deležne tolikšne pozornosti Zahoda. Kitajska pa je napovedala iskanje poltične rešitve rusko-ukrajinskega konflikta. Druge teme oddaje: - Stranki SDS se je pridružila Nova ljudska stranka Franca Kanglerja - Pustna sobota po dveh letih znova v znamenju karnevalov in sprevodov - Skakalec Žiga Jelar drugi na tekmi svetovnega pokala v Romuniji
Vzrok močne eksplozije v podjetju Hamex na Stari Vrhniki še vedno ni znan. Po prvih podatkih so najverjetneje eksplodirali smodnik in nekatere kemikalije, ki jih uporabljajo pri proizvodnji pirotehničnih izdelkov. V nesreči je umrl moški, dva huje poškodovana zdravijo v ljubljanskem kliničnem centru. Pristojni zagotavljajo, da eksplozija in požar nista imela večjega vpliva na onesnaženost okolja in da posebni ukrepi za občane niso potrebni. Druge teme oddaje: - Srednje šole in fakultete odprle vrata bodočim dijakom in študentom - Varnostna konferenca v Münchnu v znamenju pozivov k povečanju pomoči Ukrajini - Košarkarji Olimpije dvaindvajsetič pokalni prvaki Slovenije
Poklicni gasilci so se danes zbrali na protestu pred državnim zborom in vlado ter zahtevali višje plače. Sindikalist Aleksander Ogrizek je na shodu dejal, da ta vlada za razliko od prejšnjih nima posluha za njihove zahteve.Ministrica za javno upravo Sanja Ajanovič Hovnik odgovarja, da imajo gasilci med primerljivimi poklici boljše plače, in še, da gre pravzaprav za izsiljevanje. Medtem pa nezadovoljstvo zaradi čakanja na pogajanja izražajo tudi šolniki. Druge teme: - Pokojnine bodo konec meseca višje za 5,2 odstotka - Generalni sekretar Nata Stoltenberg Turčijo pozval k ratifikaciji pristopa Finske in Švedske - Štigličevo nagrado za življensko delo prejel režiser Jaka Judnič
Zdravstveni minister Danijel Bešič Loredan je danes odgovarjal na vprašanja državnih svetnikov o razmerah v zdravstvu in zdravstveni reformi. Poleg čakalnih vrst ena od najbolj perečih tem ostaja kadrovsko podhranjeno področje družinske medicine. To so želeli začasno rešiti z ambulantami za neopredeljene, ki pa imajo velik naval le v Ljubljani in ne rešujejo problema države. Druge teme: - Slovenija bi dva odstotka BDP za obrambo lahko namenila do leta 2030 - Evropska komisija sankcije proti Rusiji razširila tudi na Iran - Muzej novejše in sodobne zgodovine zavrača očitke o nestrokovnosti in pomanjkanju koncepta
Po danes objavljenih podatkih Staističnega urada je bila rast bruto domačega proizvoda pri nas lani 5,4 odstotna. Zaradi izjemnega prvega polletja lahko leto, kljub šibkejši drugi polovici, inflaciji in realnemu padcu plač, v Banki Slovenije leto ocenjujejo kot uspešno. O ostalih dejavnikih lanske gospodarske rasti v oddaji. Obrambni ministri Nata: Za Ukrajino ključna hitra dobava orožja in streliva Izpod ruševin v Turčiji še potegnejo čudežno preživele, v Siriji zaradi potresa ogroženih 9 milijonov ljudi. Prodaja avtomobilov na notranje izgorevanje bo v Evropski uniji po letu 2035 prepovedana
Neveljaven email naslov