Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Več kot 6500 dijakinj in dijakov zadnjih letnikov srednjih šol je z esejem iz materinščine začelo splošno maturo. Tematski sklop je imel naslov Ženska na odru sveta, mladi pa so morali obdelati štiri dramska besedila, v katerih osrednjo vlogo igrajo ženske. Učenci 6i-ih in 9-ih razredov osnovnih šol pa so s preizkusom iz materinščine začeli nacionalno preverjanje znanja. Drugi poudarki oddaje: - Vlada potrdila predlog o vrnitvi plačanih glob iz časa veljavnosti protikoronskih ukrepov. - Svet Evropske centralne banke sedmič zapored zvišal osrednje obrestne mere. - Ukrajinski predsednik Zelenski pozval k ustanovitvi sodišča za sojenje odgovornim za vojno v Ukrajini.
Srbija je združena v tako veliki žalosti, da ne pomnijo večje, je v luči strelskega napada, ki je na osnovni šoli v Beogradu zahteval najmanj 9 življenj, dejal srbski predsednik Aleksandar Vučić. Ob tem je pozval k spremembi obnašanja v družbi in predlagal več ukrepov, med drugimi znižanje kazensko pravne odgovornosti s 14 na 12 let in dveletni moratorij na posedovanje in nošenje orožja ter strog nadzor nad dovoljenji zanj. Drugi poudarki oddaje: - Ob svetovnem dnevu medijev del zaposlenih na RTV vnovič opozoril na cenzuro in pritiske vodstva. - Vlada ter sindikati zdravstva in socialnega varstva na pogajanjih še daleč od kompromisa. - Ameriška centralna banka desetič zapored zvišala ključno obrestno mero.
Prvomajski prazniki se končujejo, z njimi pa tudi šolske počitnice. Številni so proste dni izkoristili za krajši oddih. Z obiskom so zadovoljni tako na slovenski obali kot pri južnih sosedih. Počitniški paketi se sicer vse bolj dražijo. Tudi druge cene, predvsem hrane, alkohola in tobaka, še vedno rastejo, kar kažejo tudi najnoveši podatki Evropskega statističnega urada. Inflacija v evrskem območju s 7-mi odstotki ostaja visoka. Preostali novici: Srbski predsednik Vučić in kosovski premier Kurti v Bruslju podprla izjavo o pogrešanih osebah. Košarkarji Heliosa po hudem porazu v Čačku izgubili mesto v ligi Aba.
Praznik dela je minil v znamenju pozivov k izboljšanju delovnih pogojev, opozarjanja na temeljne delavske pravice in boja zanje. Ključno vlogo pri tem igrajo sindikati, pravi generalni sekretar Obalne sindialne organizacije - KS 90 Damjan Volf in dodaja, da sindikalni boj nikoli ne bo izumrl. Sindikati po vsej Evropi so danes tako pozivali na delavske shode in različne proteste. Drugi poudarki dneva: - V Franciji na ulicah več sto tisoč nasprotnikov pokojninske reforme. - Premije dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja od danes omejene. - Združeni narodi pozivajo k obnovitvi človekoljubne pomoči v Sudanu.
Na predvečer praznika dela so sindikati po vsej državi pripravili tradicionalna kresovanja. Kot so ob prvem maju znova opozorili sindikalisti, so že priborjene delavske pravice vedno znova na preizkušnji. V oddaji tudi: - Papež Frančišek obisk Madžarske sklenil z molitvijo za mir v Evropi - Sudan z novim podaljšanjem premirja, v teku še zadnje evakuacije tujih državljanov - Slovenski rokometaši do pete zmage v kvalifikacijah za Evropsko prvenstvo 2024
Finančni ministri držav članic so v Stockholmu opravili prvo okvirno razpravo o novih fiskalnih pravilih, ki jih je ta teden predstavila Evropska komisija. Ministri se strinjajo, da je treba za zaščito gospodinjstev pred inflacijo sprejeti ciljane ukrepe. Nova fiskalna pravila naj bi bila prožnejša, a za Slovenijo ne bodo pomenila posebnega olajšanja. Druge teme oddaje: - Vodja ruske paravojaške skupine Wagner, Prigožin: Ruska vojska je v razsulu - Sprti strani v Sudanu po ocenah Združenih narodov bolj odprti za pogajanja - Košarkarji Olimpije boj za polfinale jadranske lige začeli z zmago
Evropsko gospodarstvo po podatkih za letos rahlo raste, je sporočil evropski komisar za gospodarstvo Paolo Gentiloni. Analitiki ob tem opozarjajo na visoko inflacijo. V Sloveniji je letna stopnja inflacije ta mesec 9,4-odstotna, predvsem zaradi višjih cen hrane, pijače, elektrike, stanovanjske opreme in zdravstva V Zrcalu dneva tudi: - V Bruslju dosegli kompromis glede uvoza ukrajinskega žita - Fides nezadovoljen z vladnim predlogom zdravstvenega stebra - Kljub uradnemu premirju v Sudanu še bobni orožje
Narodnoosvobodilni boj je eden od temeljnih trenutkov povezovanja slovenskega naroda, menijo zgodovinarji. Njegovo pomembnost je ob današnjem državnem prazniku, dnevu upora proti okupatorju, v poslanici strnila tudi predsednica republike Nataša Pirc Musar. Praznik pa je po besedah premierja Roberta Goloba priložnost za razmislek o sedanji družbi, ki mora po njegovem jasno slišati mnenja vseh strani. Drugi poudarki dneva: - Kmetje od vlade v dveh tednih pričakujejo konkretne predloge rešitev. - Generalni sekretar Nata svari pred podcenjevanjem Rusije. - Slovenski rokometaši v evropskih kvalifikacijah prvič izgubili.
Kršitve delovne zakonodaje in slabe delovne razmere so bile v ospredju današnjega domačega dogajanja. Inšpektorat za delo je izpostavil razmere v prekmurskem podjetju Moda Mi&Lan. Glavni inšpektor Luka Lukič je dejal, da so v podjetju redno izvajali nadzor in izdajali globe. Sindikat dostavljavcev pa od vodstva podjetij za dostavo hrane Wolt in Glovo zahteva pristop h kolektivnim pogajnajem. Ob tem so poudarili slabe razmere in nedostojno plačilo. Drugi poudarki dneva: - Predsednica parlamenta na proslavi pred državnim praznikom izpostavila pomen sodelovanja politično različno mislečih. - Slovenija v tajnosti Ukrajini dostavila 20 oklepnikov . - Podelitev stanovskih nagrad filmskih snemalcev: za življensko delo nagrajen profesor Naško Križnar.
Središče Ljubljane je opoldne zasedlo približno 3 tisoč kmetov, tisoč tudi s traktorji. Na protestnem shodu so izražali nestrinjanje s politiko, ki po njihovih besedah omejuje normalno kmetovanje in jim onemogoča izkoriščanje svoje zemlje za preživetje. Ministrica Irena Šinko medtem še vedno verjame v možnost dogovora s kmeti. Pogajanja naj bi se nadaljevala po praznikih. V Zrcalu dneva tudi: - Zunanja ministrica Tanja Fajon poziva k obnovi schengna - Evropski kmetijski ministri za enoten odziv na težave zaradi ukrajinskega blaga - 80-letni ameriški predsednik Joe Biden napovedal kandidaturo za drugi mandat
Leto dni, odkar je Gibanje Svoboda na državnozborskih volitvah slavilo z rekordno podporo, podpora koaliciji upada. Podpora stranki in vladi se je znižala na odstotke, ki jih ima SDS na drugi strani političnega pola. Da je bilo v prvem letu njenega delovanja preveč besed in reformnih napovedi ter premalo rezultatov, je enotno sporočilo poznavalcev političnega dogajanja. V oddaji tudi: - Cene pogonskih goriv zunaj avtocest prihodnja dva tedna nespremenjene. - Evropa po vrednosti oboroževanja presegla raven po koncu hladne vojne. - Društvo Srebrna nit začelo zbirati podpise za uzakonitev evtanazije.
Ali bo vlada uspela uresničiti napovedane reforme in kdaj? To sta osrednji vprašanji ob prvi obletnici volitev, ki so prinesle vlado Roberta Goloba. Pod drobnogledom javnosti je več reform, večina je še neuresničenih. V oddaji o nekaterih ocenah dela vlade ter: - Pospešitev tveganih evakuacij tujcev iz Sudanam, tam ostajajo tri slovenske družine - Vodilni diplomat Unije Joseph Borell bi v Tajvansko ožino napotil evropsko patruljo - Med kolesarji v Liegu slavil Evenepoul; Pogačar po padcu uspešno prestal operacijo zapestja
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Državni zbor je z glasovi poslancev koalicije na izredni seji sprejel javnofinančni okvir za prihodnja tri leta. Ta določa najvišjo dovoljeno mejo izdatkov in primanjkljaj. Na podlagi sprejetega odloka bo vlada pripravila proračunske dokumente. Pri tem napoveduje postopno znižanje primanjkljaja s 4,5 odstotka BDP letos na 1,3 odstotka leta 2026. Prihodnje leto ukrepi za blažitev posledic draginje niso več predvideni. Druge teme oddaje: - Ljubljanski klinični center z akcijskim načrtom proti zlorabam - Sudanska vojska in milica RFS sklenili 3-dnevno premirje - Odbojkarji ACH Volleyja 19-ič državni prvaki
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Interpelacija o delu celotne vlade, ki jo je vložila SDS, se bliža h koncu. Od devetih zjutraj tako spremljalo merjenje moči v tem, kako bo stran predlagateljev delovanje aktualne vlade pokazala v čim bolj črni luči, koalicijski poslanci in ministri pa na drugi strani vztrajajo, da vlada dela dobro in da je težko v tako kratkem času popraviti vse, kar je bilo doslej v več desetletjih narejeno narobe. Seveda koalicija dobršen del kritik namenja tudi dvema letoma dela Janševe vlade. Interpelacija o delu Golobove bo minila brez glasovanja. Druge teme: - Evropska komisija zaprosila četverico članic Unije k umiku prepovedi uvoza ukrajinskih žit. - 24-urno premirje v Sudanu propadlo drugi dan zapored. - Tadej Pogačar sedmi kolesar v zgodovini z osvojenim ardenskim trojčkom.
Sindikat kmetov je s podporo ostalih nevladnih kmetijskih organizacij odstopil od pogajanj z vlado, ker imajo dovolj omejitev kmetovanja in izgovorov, da ne gre drugače. Kaplja čez rob je minuli teden vložen poslanski predlog zakona o zaščiti živali. Ta predvideva možnost dodatnega nadzora kmetij in možnost, da bodo kmetom o oskrbi živali svetovali pooblaščenci društev z opravljenim le 40-urnim tečajem. Sindikat kmetov je za prihodnji torek napovedal nov protestni shod kmetov v Ljubljani. Druge teme: - Državni zbor vnovič potrdil novelo zakona o tujcih. - Odnosi med Evropsko unijo in Kitajsko v ospredju razprave evropskih poslancev. - Spopadi v Sudanu se nadaljujejo kjub napovedani prekinitvi ognja.
Po zahtevnem reševanju jamarke iz jame blizu Cerknice je vodja reševalne ekipe Luka Zalokar pohvalil dobro sodelovanje vseh enot. Kot je povedal, so vsi člani intervencije dali vse od sebe, zahvalil se je tudi vsem sodelujočim pri reševanju. Drugi poudarki oddaje: - Premier Golob: Davčne reforme kot je bila predstavljena ne bo. - Sodniki zahtevajo uresničitev obljube o dodatku k plači do konca meseca. - Po treh dneh srditih spopadov v Sudanu ubitih najmanj 185 ljudi.
Reševanje poškodovane jamarke pri Cerknici se po več kot enem dnevu nadaljuje. Po več urah širjenja jame so reševalci s praznimi reševalnimi nosili že poskusili začeti prenos jamarke, a je jama na nekaterih delih, kljub miniranju, še vedno preozka. To bo reševanje podaljšalo vsaj še za nekaj ur. Še nekaj poudarkov oddaje: - Spopadi v Sudanu se nadaljujejo, mednarodna skupnost poziva k premirju - Evropska komisija odločitev treh evropskih držav o prepovedi uvoza ukrajniskega žita označila za nesprejemljivo - Tadej Pogačar zmagal na sloviti kolesarski dirki Amstel Gold. Nogometaši Olimpije so si že zagotovili naslov državnih prvakov
V Ormožu so opoldne odprli tovarno nemškega proizvajalca bivalnih avtomobilov Carthago, ki naj bi prihodnje leto zaposlovala 300 delavcev. Obratovati bo začela po prvomajskih praznikih in domačini upajo, da bo to uspešna zgodba. Druge teme: - Slovenska Filantropija z Dnevom za spremembe spodbujala prostovoljstvo - V Nemčiji zaprli še zadnje 3 jedrske elektrarne - V Sudanu poskus državnega udara
Neveljaven email naslov