Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Dopolnilno zdravstveno zavarovanje bo s prihodnjim mesecem lahko stalo največ dobrih 35 evrov, je z uredbo danes določila vlada. Drugi korak, načrtovan za september, je zakon o novem obveznem prispevku, vsi bi plačevali 35 evrov, in sicer Zavodu za zdravstveno zavarovanje. Razliko bi krila država. A ob tem je slišati opozorila, da stroški v zdravstvu naraščajo. Drugi poudarki: - Francoski ustavni svet je potrdil ključne elemente sporne pokojninske reforme. - Jacku Tejšejri za posredovanje tajnih ameriških dokumentov grozi 20 let zapora. - Radovljica ta konec tedna v znamenju čokolade.
Premija dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja bo s prihodnjim mesecem zamejena pri 35,67 evra. Končno uredbo o tem bo vlada sprejela jutri, s tem bo preprečila napovedane podražitve premij. Uredba bo veljala do sprejetja zakona o ukinitvi dopolnilnega zavarovanja oziroma njegovega preoblikovanja v obvezni zdravstveni prispevek, kar naj bi se zgodilo septembra. Preostale novice: Ustavno sodnico Nežo Kogovšek Šalamon izločili iz odločanja o zadevi RTV Slovenija. Minister Poklukar po obisku v Rimu: Italija ne bo uvedla nadzora na meji s Slovenijo. Ali bo Komisija za peticije, človekove pravice in enake možnosti pozvala ljubljansko občino, naj zaustavi graditev kanala C0?
Sindikati so pozdravili pospešitev časovnice ukinitve dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, kar je v parlamentarni postopek vložilo Gibanje Svoboda. Menijo pa, da predlog nepravično obremenjuje tiste z nižjimi dohodki. Za opozicijo je poteza le marketinške narave, nezadovoljne pa so tudi tri zavarovalnice, ki pri nas ponujajo dopolnilno zavarovanje. Da ukinitev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja sledi zavezam iz koalicijske pogodbe, pa kritikom odgovarja premier Robert Golob. Druge poudarki dneva: - Upokojenci pričakujejo vladni odgovor glede izredne uskladitve pokojnin. - Združene države po objavi dokumentov o vojni v Ukrajini mirijo vpletene. - Celjski policisti pet mladoletnikov osumili kaznivega dejanja nasilništva.
Svetovna gospodarska rast bo to in prihodnje leto, sodeč po oceni Mednarodnega denarnega sklada, šibka. Kljub okrevanju gospodarstva po posledicah vojne v Ukrajini, bo rast na svetovni ravni letos 2,8-odstotna, slovensko gospodarstvo pa naj bi leto končalo z 1,6-odstostno rastjo. V IMF-u poudarjajo, da bodo morali biti bančni regulatorji ob šibki rasti in velikih tveganjih odločni pri umirjanju inflacije. Ostali poudarki oddaje: Italija razglasila izredne razmere zaradi povečanega števila prihodov migrantov Ministrstvo za zdravje v nov razpis za nabavo naprav za magnetno resonanco Bencin opolnoči dražji za dobre štiri cente, dizel bo malenkost cenejši
Velikonočni prazniki se počasi končujejo. Na današnji velikonočni ponedeljek so mnogi obiskali družino in prijatelje, nekaj nevšečnosti je sicer povzročila za ta čas tradicionalna gneča na cestah. Oči svetovne javnosti bodo v prihodnjih dneh, tudi zaradi gospodarske negotovosti, usmerjene proti Washingtonu, kjer se je začelo zasedanje Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke. Ostali poudarki oddaje: Kitajska končala tridnevne vojaške vaje v okolici Tajvana Beloruski predsednik Lukašenko od Rusije želi varnostna zagotovila Tradicionalni blagoslov motorjev v Mirno Peč privabil več kot 15 tisoč ljudi
V plazu, ki je dopoldne na območju Male Mojstrovke odnesel sedem slovenskih planincev, so se trije težje poškodovali. Reševanje, ki je trajalo okoli sedem ur, je bilo zaradi vremenskih razmer zelo zahtevno. Med samim reševanjem je ob megli in vetru zapadlo 10 centimetrov novega snega. Reševalci zato opozarjajo, da vreme v teh dneh ni najbolj primerno za obisk gora. Drugi poudarki oddaje: - Slovesne velikonočne maše; v Vatikanu na blagoslovu mestu in svetu, ki ga je podelil Papež Frančišek, kar 100 tisoč ljudi. - Kitajska drugi dan vojaških vaj simulirala natančne napade na cilje v Tajvanu - Ena najtežjih kolesarskih dirk Pariz-Roubaix Nizozemcu van der Poelu
Pred največjim krščanskim praznikom - veliko nočjo - so nocoj po katoliških cerkvah potekale slovesne vigilije. Slovenski škofje so v poslanici ob velikonočnih praznikih poudarili, da je velika noč "najlepši in največji praznik človeštva". V oddaji tudi: Po uboju italijanskega turista v Izraelu pozivi k umiritvi razmer. Kitajska prvi dan vojaških vaj več destkrat pre Tajvana. Slovenske rokometašice dobile prvo kvalifikacijsko tekmo za svetovno prvenstvo proti Italijankam.
Tri zavarovalnice so ministra za zdravje Danijela Bešiča Loredana seznanile z razlogi za načrtovane podražitve premij za dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Denarja, ki se je zaradi okrnjenega delovanja zdravstvenega sistema med epidemijo covida nabral na račun dopolnilnega zavarovanja, je vse manj, zavarovalnici Generali ga je že zmanjkalo. Minister do prvega maja obljublja rešitev, s katero bi preprečili nadaljnje zviševanje premij. Druge teme oddaje: - Civilna iniciativa Glas ljudstva predstavila tri zakonske predloge za ureditev razmer v zdravstvu - Ministrstvo za zunanje zadeve tarča kibernetskega napada - Nasilje na Bližnjem vzhodu kljub praznikom ne pojenja
Ustavni sodniki tudi danes niso sprejeli nobene odločitve pri obravnavi ustavne presoje novele zakona o Radioteleviziji Slovenija. Tako niso odločali niti o zahtevah za izločitev treh kolegov. Z RTV-jem pa se je danes ukvarjala parlamentarna komisija za nadzor javnih financ. Nekaj drugih poudarkov oddaje: - Zdravstveni minister Bešič Loredan sklical sestanek z zdravstvenimi zavarovalnicami - V Pekingu evropski pozivi Kitajski, naj ne dobavlja orožja Rusiji - Na protestih v Franciji več incidentov
Zunanji ministri članic zveze NATO, ki jih je od včerajšnjega finskega vstopa 31, so končali dvodnevno zasedanje. Poleg Ukrajine so bile danes v ospredju priprave zavezništva na julijski vrh v Vilni in odnos do vse močnejše Kitajske. Druge teme oddaje: - Dopolnilno zdravstveno zavarovanje prva draži Zavarovalnica Generali - Pogajanja med vlado in zdravstvom o plačnem stebru bodo bolj intenzivna - Nov mandat Aleksandra Čeferina na čelu Evropske nogometne zveze do leta 2027
Na Radioteleviziji Slovenija danes poteka stavka, četrta po vrsti od maja lani. Novinarski sindikati opozarjajo na nevzdržne razmere in slabšanje televizijskega programa. Vodstvo RTV, v katero je uperjen prst, zavrača očitke in pravi, da zaplete rešuje sproti. Zavod vsak dan obiskuje inšpekcija, vladajoča politika pa priznava, da ne more ukrepati, dokler o ustavnosti zakona o RTV ne odloči ustavno sodišče. Danes pa je odmevalo tudi to: - Državni svet izglasoval veto na novelo zakona o tujcih - Finska od danes članica zveze Nato - V Združenih državah pridržali bivšega predsednika Donalda Trumpa
Vlada je sindikatom javnega sektorja predstavila predlog prenovljenega plačnega sistema. Predstavniki sindikatov so sporočili, da se vsebinsko do posameznih členov niso opredeljevali, napovedujejo pa, da bodo osnutek zakona podrobneje preučili. Sindikalni pogajalec Branimir Štrukelj pričakuje, da se bodo pri večini členov uskladili zlahka. Drugi poudarki dneva: - Kmetje po sestanku z vlado za tri tedne zamrznili protestne dejavnosti. - Finska bo jutri postala 31. članica zveze Nato. - Začela se je študentska krvodajalska akcija Častim pol litra.
V Planici se je z dvojno slovensko zmago pred 13 tisoč 500 ljubitelji smučarskih poletov končala 44-ta sezona svetovnega pokala. Anže Lanišek jo je v skupnem seštevku končal na tretjem mestu. Zmago na zadnji tekmi mu je z majhno razliko odvzel reprezentančni kolega Timi Zajc. V Zrcalu dneva tudi: - Vlada jutri s sindikati javnega sektorja o osnutku zakona o skupnih temeljih novega plačnega sistema - Črna gora bo, kot kažejo povolilne projekcije, dobila novega predsednika Jakova Milatovića - Papež med pridgo ob cvetni nedelji vernike pozval k pozornosti do vseh zapuščenih
Zdravniške stavke za zdaj ne bo, je nocoj odločil glavni stavkovni odbor zdravniškega sindikata Fides. Vlada jim je namreč včeraj poslala osnutek zakona o skupnih temeljih plačnega sistema v javnem sektorju, zato menijo, da se še ima smisel pogajati. Še nekaj poudarkov: - Položnice v domovih za starejše od danes višje v povprečju za 25 evrov. - Veljati so začele spremembe o očetovskem in starševskem dopustu. - Slovenski smučarski skakalci v Planici do dveh drugih mest.
Minister za zdravje Danijel Bešič Loredan zavaja javnost glede nezakonitosti za drugi april napovedane stavke zdravnikov, so v odzivu na ministrove besede poudarili v sindikatu Fides. Ministrstvo namreč zavrača pogovore s sindikatom, saj meni, da je bila stavka končana s podpisom januarskega dogovora.V Fidesu še dodajajo, da če bo vlada kršila sporazum, bo morala prevzeti odgovornost za trajanje in posledice stavke. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Premier Golob ob poklonu žrtvam pobojev v Buči: Za agresijo in vojne zločine ne more biti opravičila - Od lanskega do letošnjega marca cene višje za 10,5 odstotka - Veter odpihnil tekmo v Planici, ta je predstavljena na jutri
Vladne reforme so v zadnjih dneh naletele na čeri, vse glasnejša pa so ugibanja, da se je poleg davčne reforme pod vprašajem znašla tudi zastavljena prenova zdravstva. Poznavalci opažajo vladno neizkušenost, a dodajajo, da za izvedbo načrtov še ni prepozno. Druge teme: - S povezovanjem lokalnih vodovodov do boljše vodne oskrbe Istre - V velenjskem zdravstvenem domu zavrnili poročila o nedostopnosti rešilca - Slovenski letalci na planiških kvalifikacijah zasedli prva tri mesta
Včerajšnja javna kritika premierja Roberta Goloba na račun davćne reforme je očitno privedla do prvega odstopa na finančnem ministrstvu. Tilen Božič, državni sekretar, odgovoren za področje davkov, je namreč zjutraj podal odstopno izjavo, ki jo je minister Klemen Boštjančič že sprejel. Koalicijska partnerja SD in Levica se na premierjeve kritike za zdaj odzivata zelo zadržano. Ostali poudarki oddaje: Sindikat zdravnikov vztraja: preložitev roka za oblikovanje zdravstvenega stebra nedopustna Ruski predsednik Putin prvič posredno priznal vpliv sankcij na gospodarstvo Papež Frančišek v bolnišnici zaradi okužbe dihal
Državni zbor je spremembam zakonov o tujcih ter zaposlovanju in delu tujcev prižgal zeleno luč. Oba poenostavljata postopke za njihovo zaposlovanje. Kamen spotike je predvsem določilo, ki ohranja pogoj znanja slovenščine za družine tujcev. Uveljavitev pogoja se sicer zamika za leto in pol. - Slovenija s Hrvaško dosegla dogovor za podpis solidarnostnega sporazuma o oskrbi s plinom. - Energetski ministri Unije za podaljšanje zmanjševanja porabe plina, za Slovenijo velja izjema. - Francoski sindikati za prihodnji teden napovedali novo stavko proti pokojninski reformi.
Vlada je sindikatom javnega sektorja danes predstavila nedavno spremenjena pogajalska izhodišča. Ta med drugim predvidevajo zamik uveljavitve nove plačne lestvice, kar je na strani sindikatov po besedah sindikalista Jakoba Počivavška povzročilo nekaj nezaupanja v pogajalski proces. Ministrica Sanja Ajanovič Hovnik ob tem pojasnjuje, da bi plačno lestvico uvajali postopno predvsem zaradi javnofinančne vzdržnosti. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Visokošolski sindikat zahteva odstop pristojnega ministra Igorja Papiča - Dizel in kurilno olje od polnoči cenejša, cena bencina nespremenjena. - Izraelski premier Netanjahu po množičnih protestih začasno ustavil sprejemanje sporne pravosodne reforme.
Ukrajinske oblasti so pozvale k sklicu izrednega zasedanja Varnostnega sveta Združenih narodov, potem ko je ruski predsednik Vladimir Putin napovedal namestitev taktičnega jedrskega orožja v Belorusijo. Kijev meni, da je Rusija vzela Belorusijo za jedrsko talko. Zveza Nato je rusko jedrsko retoriko označila za nevarno in neodgovorno, vodja evropske diplomacije Josep Borrell pa je Belorusiji zagrozil z dodatnimi sankcijami. Drugi poudarki dneva: - V Nemčiji se bo opolnoči začela največja stavka zadnjih desetletij. - Hrvaška na letališčih odpravila mejni nadzor za potnike v Schengenu. - Slovenski nogometaši v Stožicah z 2 : 0 premagali San Marino.
Neveljaven email naslov