Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6299 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Predsednik vlade Robert Golob je ob današnjem obisku Prekmurja napovedal pospešitev postopkov za pridobitev pomoči kmetom, ki jih je prizadela suša, na podlagi česar bi bila možna izplačila že do konca leta. Po srečanju z gospodarstveniki je povedal še da bo vlada že v četrtek sprejela ukrepe, povezane s cenami električne energije za letos za male in srednje velike uporabnike. Druge teme oddaje: - Ob krepitvi gospodarske rasti opozorila na poslabšanje razmer do konca leta - Bencin in dizel zunaj avtocest od polnoči cenejša - V Črenšovcih osrednja slovesnost pred praznikom Združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Stiske ljudi zaradi vse dražjega življenja se povečujejo. Ob tem je pozornost usmerjena tudi v ravnanje vlade oziroma v pripravo ukrepov za omilitev posledic energetske krize. V Zrcalu dneva tudi: - Odmeva napad na pisatelja Salmana Rašdija - V Črni gori žalovanje po strelskem pohodu - Janja Garnbret evropska prvakinja v težavnostnem plezanju
Stiske ljudi so zaradi splošne draginje vse večje. Vlada zato pripravlja omilitvene ukrepe in draginjske dodatke. Energetskemu bo po napovedih premierja Roberta Goloba sledil prehranski, seveda v primeru, če se bo spremljanje cen osnovnih živil izkazalo za neučinkovito. V oddaji tudi o tem: - Prenova ljubljanske Drame predvidoma zaključena do leta 2026 - Kmalu končana ugibanja, zakaj je FBI preiskal Trumpov dom na Floridi - Slovenski košarkarji v pripravah na evropsko prvenstvo ostajajo neporaženi, tokrat za točko boljši od Turčije
Vlada bo prihodnji teden predstavila pogoje za izplačilo energetsko ranljivim ljudem, ki niso zajeti v nobeni evidenci, je po današnjem srečanju s predstavniki mladih in starejših sporočil premier Robert Golob. Predstavniki upokojencev so ob tem poudarili željo po izredni uskladitvi pokojnin, mladi pa po enotnih štipendijah. Med drugim so obravnavali tudi stanovanjsko problematiko, prekarnost in medgeneracijsko solidarnost ter se dogovorili o oblikovanju delovnih skupin. V oddaji tudi: - Na donatorski konferenci za Ukrajino zbrali več kot milijardo evrov in pol - V več evropskih državah obsežni požari, v Franciji jih divja osem - Nogometaši Maribora brez uvrstitve v evropsko ligo
150-im gasilcem je, ob pomoči sedmih helikopterjev in dveh italijanskih kanaderjev, proti večeru uspelo obvladati ogenj na približno sto hektarjev velikem in težko dostopnem območju. Največ težav je povzročala burja. V Zrcalu dneva tudi: - Po razkritju izkoriščanja delavcev odstopil glavni inšpektor za delo Jadranko Grlić - Samotestiranje in prezračevanje osrednji vodili ob začetku šolskega leta - Dobava ruske nafte vnovič na Slovaško in Madžarsko, na Češko še ne
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Napadi na jedrsko elektrarno Zaporožje v Ukrajini vzbujajo skrb v mednarodni skupnosti. Mednarodna agencija za jedrsko energijo je opozorila pred jedrsko katastrofo, na tamkajšnje dogajanje se je odzval tudi generalni sekretar Združenih narodov Antonio Guterres, ki je napade označil za samomorilno dejanje. V drugih poudarkih oddaje: - Kitajska nadaljuje vojaške vaje v bližini Tajvana - Sindikat carinikov zahteva ovrednotenje dela inšpektorjev sicer sledi stavka - Drevenšek za trojni umor v Gerečji vasi obsojen na 30 let zapora
Kajakašica Anja Osterman je poskrbela za največji športni uspeh današnjega dne. Na svetovnem prvenstvu v kajaku in kanuju na mirnih vodah v Kanadi je osvojila drugo mesto in s tem svojo prvo posamično medaljo na velikih tekmovanjih. Koprčanka je tako osvojila svoje četrto odličje na svetovnih prvenstvih. V oddaji tudi: - Začetek premirja med Izraelom in palestinskim gibanjem Islamski džihad prestavljen za uro in pol - Preiskava tragične nesreče avtobusa na Hrvaškem: hitrosti vožnje ne morejo ugotoviti zaradi uničenega tahografa - Splavarji na tradicionalnem flosarskem balu na Ljubnem ob Savinji v svoje vrste sprejeli novega člana
V davišnji prometni nesreči avtobusa na hrvaški avtocesti severovzhodno od Zagreba je umrlo 12 ljudi, med njimi tudi voznik, 32 je poškodovanih. Na avtobusu je bilo sicer 44 ljudi, ki so bili na poti v romarsko središče v Međugorje. Pristojni so končali ogled kraja nesreče, vzrok zanjo bodo zdaj iskali kriminalisti. Drugi poudarki oddaje: - Gasilci na več mestih uspeli zamejiti požar pri Devinu. - Ob obletnici napada na Hirošimo opozorila pred nevarnostjo novega jedrskega spopada. - Osebni rekord atletinje Anite Horvat dovolj za tretje mesto na tekmi diamantne lige.
Današnje popoldne je poleg visokih temperatur zaznamovala tudi gneča na avtocestah, predvsem proti Hrvaški. Prometno-informacijski center ob tem opozarja, da povečan in upočasnjen promet pričakujejo vse do ponedeljka. Voznike na gorenjski avtocesti pa je popoldne presenetila še nenavadna nesreča. Na vozišču je namreč zasilno pristalo manjše letalo z dvema potnikoma, ki se pri tem nista poškodovala. Ostali poudarki oddaje: Ministrstvo za zdravje nad skrajšanje čakalnih vrst najprej z ureditvijo informacijskega sistema V izraelskem napadu v Gazi ubit eden od vodij Islamskega džihada Goran Dragič se vrača v slovensko košarkarsko reprezentanco
Tajvan je te dni sod smodnika nad ameriško-kitajsko žerjavico. Kitajska vojska je uresničila napovedi in danes začela obsežne vojaške vaje okrog tajvanskega otoka. V zvezi Nato menijo, da gre za pretiran odziv na obisk vodje predstavniškega doma ameriškega kongresa na Tajvanu. Ameriške oblasti pa skušajo okrepiti diplomacijo dialoga ob poudarjanju, da še vedno sledijo politiki "ene Kitajske". Drugi poudarki oddaje: - Se bodo jeseni občutno zvišale oskrbnine v domovih za starejše? - Sodišče v Moskvi ameriški košarkarici dosodilo devet let v kazenski koloniji. - Na deponiji v Krškem popoldne izbruhnil požar, ki je zdaj pod nadzorom.
Dogajanje na tujem je danes zaznamoval obisk predsednice predstavniškega doma ameriškega kongresa Nancy Pelosi na Tajvanu. Kitajska v odgovoru organizira vojaške vaje, tajvanske oblasti pa so obisk pričakovano pozdravile. Tajvanska predsednica Tsai Ing-Wen se je Pelosijevi zahvalila za obisk in podporo. Poudarila je pomen obrambe demokracije in krepitve samooskrbnih sposobnosti Tajvana. Drugi poudarki oddaje: - Ladja z ukrajinsko koruzo po pregledu inšpektorjev nadaljuje pot proti Libanonu. - Primanjkljaj v državnem proračunu še vedno nizek. - Večji pretok Soče omogočil vnovičen zagon Hidroelektrarne Solkan.
Po prvih ocenah Kmetijsko-gozdarske zbornice so zaradi suše najbolj prizadete koruza in travnate površine. V povprečju bo izpad približno 50-odstoten. Na kmetijskem ministrstvu sicer ocenjujejo, da škoda za zdaj še ne presega tiste po suši pred petimi leti, ko je bila ta ocenjena na 65 milijonov evrov. Je pa blizu oziroma na meji 0,3 promila prihodkov državnega proračuna, kar vodi v začetek postopka za oceno skupne škode. Sklep o tem bi lahko vlada sprejela še ta mesec, ocena pa bi omogočila državne ukrepe pomoči kmetom, med njimi odškodnine. Drugi poudarki oddaje: - Po prihodu Pelosijeve na Tajvan Kitajska v bližini začenja obsežne vojaške vaje. - Ministrstvo za zdravje opozarja na slabo črpanje evropskih sredstev za naložbe. - Ribiči sumijo, da je za pogin rib v Glinščici kriv izliv cementnega mleka z gradbišča.
Letošnja suša v Sloveniji je presegla merila za naravno nesrečo, nujna bo državna pomoč kmetom, ocenjuje predsednik Kmetijsko gozdarske zbornice Roman Žveglič. Pričakuje, da bodo pristojni ukrepali ob vse večji škodi na poljih, v sadovnjakih ter v živinoreji. V oddaji tudi: Nižje cene goriv: liter bencina bo cenejši za dobrih 8 centov, liter dizla za dva. Na konferenci v New Yorku svarila pred nevarnostjo jedrske vojne. Pogin rib v Glinščici, pristojni preverjajo dogajanje na bližnjem gradbišču.
Jutri bo znano, ali je škoda, ki jo je doslej kmetom pri nas povzročila suša, dovolj velika, da jim vlada finančno pomaga. Predsednik Kmetijsko-gozdarske zbornice Roman Žveglič je dejal, da najhujše v delu Vipavske doline, Krasa, Kočevja, v Posočju, kjer se to doslej ni praviloma dogajalo, ter nekoliko manj na Koroškem in Štajerskem. Najbolj pa bodo prizadeti živinorejci. Druge teme: Ukrajinske oblasti ukazale evakuacijo civilistov iz pokrajine Doneck Vodja spodnjega doma ameriškega kongresa Pelosi začenja azijsko turnejo Nogometašice Anglije evropske prvakinje
Ta konec tedna ob vrhuncu poletne sezone zaznamujejo gneča na naših cestah in daljše čakalne dobe na mejnih prehodih s Hrvaško tako za vstop v državo kot izstop iz nje. Razmere na cestah so se sicer proti večeru nekoliko umirile, še vedno pa je dolg zastoj proti Avstriji pred Karavankami. V oddaji tudi: - Padavine nekoliko omilile sicer mirne razmere na požariščih na Krasu; olajšanja presušeni zemlji niso prinesle - Papež dogajanje v rezidenčnih šolah Kanade označil za genocid nad prvotnimi narodi - Glavno nagrado filmskega festivala v Motovunu prejel film Vojni poni
Rast cen življenjskih stroškov pri nas je na letni ravni najvišja po 16-ih letih. Na 11-odstotno inflacijo so najbolj vplivali naftni derivati, ki so se v letu dni podražili za 41 odstotkov. Premier Robert Golob je izrazil prepričanje, da bodo vladni ukrepi proti draginji začeli delovati septembra, ko bi po njegovih besedah lahko ukrotili visoko inflacijo in jo obdržali pod 10 odstotki. Še nekaj drugih poudarkov oddaje: Socialno najbolj ranljivim bodo draginjski dodatek izplačali novembra. Gasilci so omejili požar, ki je po dveh dneh znova izbruhnil na komenskem Krasu. Prvi telefonski pogovor vodij ameriške in ruske diplomacije od začetka vojne v Ukrajini.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Neveljaven email naslov