Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
S predstavitvami ministrskih kandidatov se je začela nova faza oblikovanja vlade pod vodstvom Roberta Goloba. Zaslišanje pred pristojnimi parlamentarnimi odbori so danes uspešno prestali Aleksander Jevšek, Matej Arčon, Matjaž Han, Emilija Stojmenova Duh in kot zadnji Igor Papič. Drugi poudarki oddaje: - Putin znova posvaril Zahod pred okrepljeno dobavo orožja Ukrajini - Po nesreči v Melaminu prebivalce v več kočevskih krajih s pitno vodo oskrbujejo gasilci - Zlata palma v Cannesu za film Triangle of Sadness
Pred jutrišnjim začetkom zaslišanj ministrskih kandidatov se že dogajajo spremembe na kandidatni listi. Amalija Žakelj, ki jo je Robert Golob izbral za ministrico za vzgojo in šolstvo, je namreč umaknila soglasje h kandidaturi. Nekaj drugih poudarkov oddaje: - Ob podražitvah hrane skrbi prehranska varnost socialno ogroženih - Na vzhodu Ukrajine se nadaljuje obsežna ruska ofenziva - Po današnji etapi Gira s slovenskim pridihom v vodstvu kolesarke dirke še vedno Carapaz
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Državni zbor je Roberta Goloba s 54-imi glasovi ZA in 30-imi PROTI izvolil za novega predsednika vlade. Golob je v parlament že vložil listo ministrskih kandidatov. V pregledu dneva tudi o tem: - Nadzorni svet RTV Slovenija odobril delitev televizijskega informativnega programa - Tarča ruskih napadov na Ukrajino predvsem Severodoneck v pokrajini Lugansk - Motiv storilca strelskega pohoda v osnovni šoli v Teksasu ostaja neznan
Prvaki strank Gibanje Svoboda, SD in Levica - Robert Golob, Tanja Fajon in Luka Mesec so danes podpisali koalicijsko pogodbo. Po Golobovih besedah je med glavnimi zavezami prihodnje vlade tudi blaženje posledic vse večje rasti cen energentov: Nekaj drugih poudarkov oddaje: Pri nas potrdili prvi primer opičjih koz, stroka miri: tveganje za okužbo je nizko. Slovenski kmetje naj bi dobili dobrih 5 milijonov evrov pomoči zaradi naraščajočih cen. Teniški igralki Tamara Zidanšek in Kaja Juvan v drugi krog odprtega prvenstva Francije.
Danes poteka opozorilna stavka novinarjev RTV Slovenija. Med ključnimi zahtevami stavke so novinarska, uredniška in institucionalna avtonomija, dogovor o kadrovski politiki, pogajanja o zvišanju najnižjih plač in vzpostavitev socialnega dialoga. Pogajanja z vodstvom se začenjajo jutri. Preostale novice: Programski svet RTV ni podprl Natalije Gorščak za direktorico televizije Slovenija. Predsednik Borut Pahor predlaga Roberta Goloba za mandatarja. Košarkarji Olimpije izgubili odločilno tekmo polfinala jadranske lige v Beogradu.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Potem ko je Rusija danes razglasila zmago v Mariupolju, Ukrajina upa, da bo lahko zajete vojake zamenjala ruske vojne ujetnike. Ameriški predsednik Joe Biden pa je medtem potrdil 40 milijard dolarjev vojaške in humanitarne pomoči za evropske zaveznike in Ukrajino. Druge teme: Na volitvah v Avstraliji zmaga laburistov V Radencih vrnitev Maratona treh src Anadolu Efes ubranil naslov prvaka košarkarske evrolige
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Socialni demokrati so pričakovano potrdili vstop stranke v novo vlado pod vodstvom Roberta Goloba. V ponedeljek se bo zaključil tudi notranji referendum Levice. Koalicijska pogodba bo tako najverjetneje podpisana v torek, v sredo pa bi bil lahko Robert Golob potrjen za mandatarja v državnem zboru. Druge teme: Ministrstvo za zunanje zadeve: izgon 4-ih slovenskih diplomatov iz Rusije je negativno presenečenje Zavod za zdravstveno zavarovanje: za izvajanje zakona o dolgotrajni oskrbi niso izpolnjeni niti osnovni pogoji Umrla še šesta žrtev esplozije v kočevskem Melaminu
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Znana so vsa imena za ministrska mesta. Zadnji kandidati so Asta Vrečko za kulturo in Simon Maljevac za socialo iz kvote Levice ter Irena Šinko za kmetijstvo iz Gibanja Svoboda. Predsednica državnega zbora Urška Klakočar Zupančič in predsednik republike Borut Pahor sta na prvem srečanju sklenila, da bi bilo lahko glasovanje o mandatarju 15-te slovenske vlade Robertu Golobu že v sredo prihodnji teden. V oddaji tudi: - Iz jeklarne Azovstal v Mariupolju evakuirali več kot 260 ukrajinskih borcev - Obrambni ministri Evropske unije odločno podprli vstop Finske in Švedske v Nato, državi bosta prošnjo vložili jutri - Igralec Ivo Ban nocoj prejel nagrado bert za življenjsko delo na področju filma
Vsebina parafirane koalicijske pogodbe je še naprej predmet razprav. V ospredju je tudi napovedana prepoved popoldanskega dela zdravnikov iz javnega zdravstva pri zasebnikih. Direktorica bolnišnice v Novem mestu Milena Kramar Zupan to podpira, in ob tem poudarja, da samo finančne injekcije ne bodo rešile problemov v zdravstvu, ker je po njenem najprej treba vzpostaviti osnovne postulate urejenosti zdravstvenega sistema, potem pa vanj dati tudi ustrezen denar. Druge teme: Švedska bo uradno zaprosila za vključitev v NATO Generalni direktor RTV Grah Whatmough za direktorico TV Slovenija predlaga Natalijo Gorščak Košarkarji Olimpije v polfinalu jadranske lige izid v zmagah izenačili na 1:1
Zveza Nato bi se lahko kmalu razširila. Švedska in Finska bi se lahko za vstop v Severno-atlantsko zavezništvo izrekli že jutri. Ob robu zasedanja zunanjih ministrov članic zveze v Berlinu jima je vrata na široko odprl tudi generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg. Po njegovih besedah bi članstvo teh dveh držav v Natu okrepilo skupno varnost in dalo jasno sporočilo, da se agresija ne izplača, je dejal Stoltenberg. Druge teme: Sindikati od prihodnje vlade blaženje draginje in spodbujanje gospodarstva pričakujejo tudi v obliki višjih plač Škode po požaru v Vrtcu Brezje za več kot 800 tisoč evrov, vzrok napaka na električnih vodnikih Velenjski rokometaši po zmagi nad Škofjeločani do tretjega pokalnega naslova
Koalicijski trojček je danes parafiral koalicijsko pogodbo bodoče vlade. V njej je veliko zavez, med njimi odprava dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, dvig minimalne plače in pokojnine, odprava prekarnega dela, skrajšanje delovnika, subvencija za prehrano v šolah in reševanje stanovanjske problematike. V oddaji tudi: - Nova predsednica državnega zbora Kočevju obljubila pomoč po tragični eksploziji v Melaminu - Zunanji ministri zveze Nato o morebitni priključitvi Švedske in Finske v zavezništvo - Za nenehno pripravljenost intervencijskih služb v Postojni simulirali hudo prometno nesrečo
V poslanske klopi so danes prvič sedli predstavniki novega sklica državnega zbora. Kot predsednica ga bo vodila Urška Klakočar Zupančič. V nagovoru je poudarila pomen dialoga, razumevanja in spoštljivosti. Podrobneje o preostalih potezah odhajajoče vlade in prvih dejanjih nove v Zrcalu dneva. Ostali poudarki oddaje: Pri obnovi po eksploziji v Kočevju naj bi pomagala tudi država. V Kijevu napovedujejo oborožitev milijona Ukrajincev Majski salon v Mariboru kot katedrala vizualne umetnosti
V nesreči v kočevskem Melaminu, največji nesreči v samostojni Sloveniji, je umrlo pet delavcev, dva huje poškodovana zdravijo v UKC Ljubljana. Ali sta zunaj smrtne nevarnosti, bo predvidoma znano v prihodnjih dneh. Nesrečo je najverjetneje povzročila človeška napaka pri zamenjavi dveh surovin pri prečrpavanju. Drugi poudarki oddaje: - Kandidatka za vodenje ministrstva za digitalno preobrazbo je Emilija Stojmenova Duh. - Združeni narodi z resolucijo pozvali k preiskavi domnevnih zločinov ruskih vojakov v Ukrajini. - Košarkarji Olimpije na prvi polfinalni tekmi jadranske lige izgubili proti Crveni zvezdi.
Člani prihodnje vladne koalicije so predstavili večino imen ministrskih kandidatov. Še vedno pa poteka usklajevanje glede kandidatov za ministrste za delo, kulturo, digitalno preobrazbo ter kmetijstvo in kohezijo. Število ministrstev se bo sicer povečalo, je dejal najverjetnejši mandatar Robert Golob. Po njegovih besedah je programski del koalicijske pogodbe usklajen in ga bodo do petka potrjevali organi strank. Drugi poudarki oddaje: - Obrambni minister Tonin podpisal memorandum o nakupu osemkolesnikov Boxer. - Evropska centralna banka naj bi obrestne mere zvišala še pred poletjem. - Rusija ni zaskrbljena zaradi evropske napovedi embarga na rusko nafto.
Vlada se je znova odločila poseči v malo- in veleprodajne cene goriv, saj so se te povišale že tretjič v preteklih desetih dneh. V primerjavi z današnjo rekordno maloprodajno ceno, ki bo očitno veljala samo en dan, bo liter 95 - oktanskega bencina na bencinskih črpalkah jutri cenejši za 15 centov, liter dizla pa bo stal 18 centov manj kot danes. Drugi poudarki oddaje: - Opozicija in Robert Golob proti veleposlaniškim menjavam. - Ukrajina ustavlja pretok ruskega plina prek Luganska. - Na Bledu se začenja 54-to mednarodno srečanje pisateljev.
Začasni vodje 5-ih poslanskih skupin in narodnih skupnosti na novo izvoljenega državnega zbora so določili dnevni red in druge podrobnosti petkove ustanovne seje novega sklica parlamenta. Kot rečeno, je kandidatka za predsednico Urška Klakočar Zupančič iz Gibanja Svoboda, poslanec LMŠ Robert Pavšič pa kandidat za generalnega sekretarja. Medtem stranke Gibanje Svoboda, SD in Levica usklajujejo koalicijski sporazum ter rešujejo odprta vprašanja glede razdelitve ministrstev in imen novih ministrov. Drugi poudarki oddaje: - Slovenija med članicami Unije, ki nasprotujejo reviziji evropskih pogodb. - Putin ob dnevu zmage ni nakazal, kakšna bo prihodnost bojev v Ukrajini. - V železniški nesreči južno od Dunaja umrl en človek.
Neveljaven email naslov