Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Zaposleni v zdravstvu in socialnem varstvu so za prihodnji mesec napovedali stavko. Za ta korak so se odločili, saj so prepričani, da vlada ignorira njihove zahteve. Najbolj nezadovoljni so tisti, ki so v prvih pogajanjih dobili nič ali zelo malo. Začela pa so se pogajanja za dvig plač zdravnikov. Njihov sindikat Fides se je kljub temu preoblikoval v stavkovni odbor. Drugi poudarki oddaje: - Opozicija za sklic seje pristojne komisije glede prodaje Yorkovega deleža v Savi. - Zelenski pozval Zahod, naj ne povzroča panike glede napetosti z Rusijo. - Zmaga slovenske mešane ekipe v smučarskih skokih v Willingenu.
Razmere v bolnišnicah so znova zaostrene, tokrat ne toliko zaradi števila hospitaliziranih covidnih bolnikov, kot zaradi pomanjkanja zdravstvenega kadra. Vse več je namreč karanten in samoizolacij zaradi različice omicron. Tudi ta ne prizanaša kroničnim bolnikom, saj omikron pogosto pri njih stanje poslabša toliko, da potrebujejo bolnišnično oskrbo in kisik, je povedal direktor klinike za pljučne bolezni na Golniku Aleš Rozman. Druge teme: Evropsko javno tožilstvo kritično do predlaganih dopolnitev kazenskega zakonika Ukrajinska kriza: med možnimi sankcijami proti Rusiji tudi zaprtje plinovoda Severni tok dve Na žrtve holokavsta so se danes spomnili tudi v italijanski deželi Abruci
Hitro širjenje omikrona med prebivalci prinaša nov rekord okužb na dnevni ravni. Skoraj 17 tisoč 500 so jih pristojni našteli včeraj. Covidni oddelki v bolnišnicah se polnijo, zdravstvenega kadra zaradi karaten, izolacije ali onemoglosti primanjkuje. Pristojni minister Janez Poklukar zato poudarja, da je neracionalno pričakovati sproščanje ukrepov. V oddaji tudi: .Stranka Z.Dej preimenovana v Gibanje svoboda, za predsednika izvoljen Robert Golob. Washington in Nato v odgovoru Moskvi vztrajata, da zavezništvo ohranja politiko odprtih vrat. Na grozote vojn opominja jutrišnji mednarodni dan spomina na žrtve holokavsta.
Samoizolacije in karantene zaradi naraščajočega petega vala epidemije vedno bolj hromijo kritično infrastrukturo. V bolnišnicah so zaskrbljeni zaradi vdorov koronavirusnih okužb v tako imenovana bela območja, na izjemno poslabšanje delovnih razmer opozarjajo tudi v vzgoji in izobraževanju. Še nekaj drugih poudarkov oddaje: Voditelja Francije in Nemčije v Berlinu potrdila enotnost Zahoda ob morebitnem ruskem napadu na Ukrajino. Podporo skrajšanju zastaralnih rokov v kazenskih zadevah umaknili tudi dve koalicijski stranki. Odločen korak hokejistov Olimpije na Jesenicah k uvrstitvi v finale državnega prvenstva.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Ob rekordnem številu aktivnih okužb s koronavirusom po državi družbo vse bolj hromijo številne karantene in izolacije. Vlada je zato odločila, da bodo od ponedeljka okuženi brez simptomov lahko končali izolacijo že po tednu dni. 24 ur pred koncem izolacije posameznik ne bo smel imeti vročine in se bo moral testirati pri pooblaščenem izvajalcu hitrih testov, pojasnjuje Janez Tomažič z infekcijske klinike. V oddaji tudi o teh temah: - Od danes trgovcem ni več treba tiskati računov - Na vzhodni meji Ukrajine se nadaljuje zaostrovanje razmer - Vzrok balonarske nesreče bi lahko bili močni sunki vetra
V izogib pritiskom na testirana mesta so v Mariboru odprli dodatno lokacijo za molekularne teste v Jezdarski ulici. Zaradi številnih odsotnosti, povezanih z okužbami, pristojni s ponedeljkom skrajšujejo izolacijo. V Trgovinski zbornici bi ob tem, zaradi pomanjkanja kadra, karanteno za vse, ki so bili v tveganem stiku, s sedem dni skrajšali na pet. V Zrcalu dneva tudi: - Nevladniki proti dopolnilom kazenskega zakonika, omenjajo možnost referenduma. - Moskva in Washington brez napredka glede Ukrajine, strani v dodatne pogovore. - Junak smuka v Kitzbühlu je Norvežan Kilde, do točk tudi Hrobat in Čater
Število potrjenih okužb s koronavirusom je drugi dan zapored preseglo 10 tisoč. Visoki dnevni prirasti okužb se sicer še ne odražajo v bolnišnicah, je pa večina covidnih bolnikov, ki potrebujejo hospitalizacijo, necepljenih. Medtem je avstrijski parlament po burni razpravi odločno podprl obvezno cepljenje proti covidu. Druge teme: - Predsednik Pahor: Volilna komisija ima kljub epidemiji dovolj časa, da 24. aprila pripravi transparentne volitve - Novomeški Revoz bo zaradi zmanjšanja proizvodnje odpustil še 450 zaposlenih - Združene države in Nemčija enotne v pozivu Rusiji k umiritvi konflikta v Ukrajini
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Da bi zmanjšali pritisk na preobremenjene laboratorije, bo z jutrišnjim dnem v veljavi spremenjen protokol PCR testiranj. Na molekularni test bodo poleg rizičnih skupin, napoteni pozitivni na hitrem testu oziroma samotestiranju. Začele bodo veljati tudi nove izjeme pri odrejanju karanten v zdravstvu, sociali in šolstvu. V Zrcalu dneva tudi: . - Nova predsednica Evropskega parlamenta Roberta Metsola za kulturo dialoga - Norveški skrajnež Breivik na zaslišanju za predčasni izpust z nacističnim pozdravom - Izbrana slovenska olimpijska odprava za Peking, na zimskih igrah 41 športnikov
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Pred dvema urama se je končala že druga cepilna akcija pri nas. Cepilne centre je bilo brez predhodnega naročanja mogoče obiskati od četrtka od jutra do večera. Posebej velikega odziva prebivalstva ni bilo, večina jih je prišla po poživitveni odmerek. Medtem se število okužb s koronavirusom vztrajno povečuje. Novih 7 tisoč 580 včeraj potrjenih pri nas je največ v enem dnevu doslej. Stanje v bolnišnicah je za zdaj stabilno. Po državi zdravijo 514 covidnih bolnikov, od teh 156 v enotah intenzivne terapije. Druge teme oddaje: - Mineva 30 let od mednarodnega priznanja slovenske državnosti - Končna odločitev glede bivanja Đoković v Avstraliji ponoči po našem času - Po skoraj treh letih slovenski smučarski skakalci znova slavili na ekipni tekmi
Koalicija je na Brdu pri Kranju pretresala možnosti realizacije projektov, ki jih še lahko izpelje do konca mandata. Med drugim so razpravljali o uvedbi energetskih bonov in zakonu o dohodnini, za katerega dopuščajo tudi možnost posvetovalnega referenduma. Druge teme: - Opozicijska preiskovalna komisija ocenjuje, da se odpirajo dodatna vprašanja glede verifikacije hitrih testov - Zunanji ministri Unije izrazili solidarnost z Ukrajino, Rusijo znova pozvali k zmanjševanju napetosti - Deskar Tim Mastnak drugi na paralelnem veleslalomu, Martin Čater na smuku v Wengnu deseti
Vlada je sprejela težko pričakovano nacionalno strategijo za izstop iz premoga in prestrukturiranje regij v skladu z načeli pravičnega prehoda. Premog za proizvodnjo elektrike bi Slovenija opustila do leta 2033. Le 2030 je sprejemljiva letnica glede na ugotovitve znanosti in dozdajšnje zaveze, pa opozarjajo v nevladnih organizacijah. Druge teme: - Zdravstvo in šole se šibijo pod težo hitrega širjenja omikrona - Diplomatski pogovori Rusije in Zahoda v slepi ulici - Osebnost Primorske leta 2021 je koprski župnik Primož Krečič
Ob rekordnem številu novih okužb, več kot 7 tisoč 400, se vrstijo opozorila o težavah s pomanjkanjem kadra tako v zdravstvu kot v šolstvu. Da bi šole ostale odprte, zaposleni v bolnišnicah pa vsaj nekoliko razbremenjeni, pristojni pozivajo k cepljenju. Zato se jutri znova začenjajo dnevi cepljenja. Preostale teme: Nova stranka LIDE je pripravljena na povezovanje, zagotavlja eden od njenih predsednikov Igor Zorčič. Minister Počivalšek kljub krizi v avtomobilskem sektorju prepričan v prihodnost Revoza. Rusija in Nato po srečanju glede Ukrajine še vedno na različnih bregovih.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Število okuženih s koronavirusom torej vztrajno narašča. Včeraj je bilo potrjenih 3 tisoč 349 pozitivnih primerov, kar 2 tisoč 520 več kot pred prejšnjo soboto. V bolnišnicah zdravijo 537 bolnikov s covidom, 161 jih potrebuje intenzivno nego. Ker naj bi bila inkubacijska doba zelo nalezljivega omikrona krajša se z jutrišnjim dnem karantena za visoko tvegane stike skrajšuje na 7 dni. Naj javnem prevozu bodo morala biti označena stojišča, med katerimi bo najmanj meter razdalje. Očitno pa nas najhuje šele čaka. Druge teme oddaje: - Kučan v Dražgošah opomnil na smiselnost upora - V Izoli na referendumu zavrnili prostorski načrt - Na slalomu za Zlato lisico Bucikovi izid kariere, skakalci ekipno četrti
Neveljaven email naslov