Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Hitri pohod koronavirusne različice omikron nam bo prihodnji teden po napovedih stroke prinesel kar 40 tisoč novih okužb. Zaradi odrejanja karanten bi to lahko ogrozilo tudi delovanje družbe, prikrit pa je tudi pozitivni vidik. Janez Žibert z zdravstvene fakultete je dejal, da bomo ob takem tempu okuževanja hitro dosegli vrh, potem pa se epidemija začne umirjat. Pristojni sicer napovedujejo, da bodo karanteno skrajšali s sedmih na 5 dni, ko bo različica omikron v državi povsem prevladala. Druge teme: Jaša Jenull prejel tožbo zaradi domnevnega organiziranja protesta Hrana se je lani po svetu podražila za več kot 28 odstotkov Veleslalom za 58-o Zlato lisico Švedinji Sari Hector, jutri v Kranjski gori slalom
Ob širjenju različice omikron, ki postaja prevladujoča, skrbi pomanjkanje delavcev zaradi karanten in bolnišnih odsotnosti, v skupnosti socialnih zavodov opozarjajo na nevarnost zapiranja oddelkov in bivalnih enot. O kadrovski stiski poročajo iz brežiške bolnišnice, po poročanju naše televizije so vdor virusa zaznali na kirurškem delu jeseniške bolnišnice, ob 22 okuženih med zaposlenimi in bolniki so ga zaprli za sprejeme. V Zrcalu dneva tudi: - Francija kot predsedujoča Svetu Unije za večjo avtonomijo povezave - V Natu svarijo, da je nevarnost rusko-ukrajinskega konflikta resnična - Sindikat policistov z novelo zakonodaje proti samovolji nadrejenih
Karantena po visoko tveganem stiku z okuženim s koronavirusom bo od ponedeljka skrajšana na sedem dni. Ob tem je vlada med izjeme, za katere karantene ne velja, uvrstila cepljene s poživitvenim odmerkom, tiste, ki so kovid preboleli v minulih 45-ih dneh, ter polno cepljene, ki so ob tem že preboleli kovid. V Zrcalu dneva tudi: - V Kazahstanu najhujši nemiri v treh desetletjih - Leto dni po vdoru v kongres Biden ostro do Trumpa - Zmagalec novoletne skakalne turneje je Rjoju Kobajaši
Zaprtje države bo na mizi, ko bo na intenzivnih posteljah več kot 230 bolnikov s covidom; tako vodja vladne svetovalne skupine Mateja Logar. Blokada družbe pa lahko nastane tudi sama od sebe. V prihodnjih tedenih bi se lahko v karanteni znašlo kar 400 tisoč ljudi v državi. V Zrcalu dneva tudi: - Sindikati opozarjajo, da predviden dvig minimalne plače ne zajema podražitev - V Kazahstanu iz ure v uro bolj napeto, predsednik države za nasilje obtožuje teroriste - Slovenski smučarski skakalci razočarali v Bischofshofnu, zlati orel praktično že v rokah Kobajašija
Ob hitrem širjenju koronavirusne različice omikron se je število novih primerov pri nas na dnevni ravni v primerjavi s prejšnjim tednom skoraj podvojilo. Večinoma so okuženi mlajši, stari do 24 let, pri katerih je potek bolezni blažji. Preostali poudarki oddaje: - Policijski sindikat generalnemu direktorju Antonu Olaju očita cenzuro. - Zahod z diplomatskimi poskusi miri napetosti med Ukrajino in Rusijo. - Ana Bucik osma v slalomu na Sljemenu, skoke v Innsbrucku zaradi vetra odpovedali.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Vstop v leto 2022 za Slovence pomeni tudi vstop v tako imenovano super volilno leto. Jeseni bomo volili predsednika države in lokalne oblasti, potekale bodo tudi volitve v državni svet. Prve pa bodo na sporedu parlamentarne volitve. V Zrcalu dneva tudi: - Znanstveniki ugotavljajo, da koronavirusna različica omikron manj obremenjuje pljuča - Avstrija in Nemčija zgroženi nad predlogom Evropske komisije, ki jedrsko energijo označuje kot zeleno - Požar v južnoafriškem parlamentu še ni pogašen, škoda je velika
Tako za moško kot žensko reprezentanco v smučarskih skokih je uspešen dan. Najprej je na zmagovalni oder novoletne turneje skočil Lovro Kos, ki je bil v Garmisch-Partenkirchnu tretji, na Ljubnem ob Savinji pa se je zmaga na tekmi silvestrske turneje le za las izmuznila Urši Bogataj. Druge teme oddaje: - Silvestrovo je bilo povečini mirno, na Nanosu zagorelo zaradi petarde - V prihodnjih tednih je pričakovati prevlado koronavirusne različice omikron - Ključni poudarek francoskega predsedovanja Uniji bo evropska suverenost
Nova koronavirusna različica, ki bo zaznamovala začetek novega leta, se vse bolj širi tudi v naši državi. Po nekaterih ocenah bi lahko bil delež omikrona pri nas že od 30 do 40 odstotkov. Zaradi napovedanega novega epidemičnega vala so v stroki vse glasnejši pozivi k obveznemu cepljenju, danes so se jim pridružili tudi infektologi. Ostali poudarki oddaje: - V Italiji bo javni prevoz dostopen samo s pogojem PC, v Avstriji podaljšali zaprtje za necepljene. - V Podravju potrjenih 5 primerov ptičje gripe. - Na silvestrski tekmi na Ljubnem bo nastopilo 11 slovenskih skakalk.
Krivulja naraščanja okužb s koronavirusom se je znova obrnila navzgor, kar pristojni pripisujejo predvsem prazničnim druženjem in širjenju različice omikron. Ob tem je vse več pozivov k obveznemu cepljenju; danes ga je predlagal tudi strokovni svet ljubljanskega Kliničnega centra. Ostali poudarki oddaje: - Državni svet ni izglasoval veta na deseti protikoronski zakon, državni zbor pa je onemogočil referendum o njem. - Po množičnih okužbah s hrano v Ilirski Bistrici je pristojna uprava uvedla izredni inšpekcijski pregled mesnice. - Na uvodni tekmi novoletne turneje smučarskih skakalcev Lovro Kos s šestim mestom dosegel izid kariere.
Krivulja novih primerov okužbe s koronavirusom se je po skoraj mesecu in pol vnovič obrnila navzgor. Včeraj so pri nas potrdili tisoč 813 novih primerov okužbe, pozitivnih je bilo 34 odstotkov izvidov testov. V bolnišnicah zdravijo 586 bolnikov s covidom, od teh 201 bolnik potrebuje intenzivno nego. Umrlo je 11 ljudi s koronavirusno boleznijo. Pristojni v luči druženj ob koncu leta pozivajo k spoštovanju omejitvenih ukrepov, še posebej zaradi širjenja različice omikron. Ostali poudarki oddaje: - Državni svetniki jutri o vetu na včeraj sprejeti protikoronski sveženj. - Ostre kritike mednarodne skupnosti na odločitev ruskega sodišča o zaprtju človekoljubne organizacije Memorial. - Ob začetku novoletne tekaške turneje Anamarija Lampič že na zmagovalnem odru.
Ob današnjem dnevu samostojnosti in enotnosti je predsednik republike Borut Pahor še posebej poudaril pomen skupnih ciljev. Spomnil je, da smo pred 31-imi leti enotnost dosegli, ker smo imeli pred seboj cilj in načrt naše prihodnosti. Pomen dogovora o skupnih ciljih je izpostavil tudi v luči prihajajočega volilnega leta. Ostali poudarki oddaje: - Število okuženih in bolnikov s covidom pri nas upada, razmere v tujini poslabšuje omikron. - Umrlemu borcu proti apartheidu Desmondu Tutuju so se poklonili številni svetovni voditelji. - V Lipici na Štefanovo pripravili praznično predstavo in blagoslov konj.
Ob današnjem prazniku po svetu odmeva papeževa tradicionalna poslanica Mestu in svetu - Urbi et orbi. Med osrednjimi poudarki papeža Frančiška je opozorilo, da se vse več posameznikov zapira vase in se vse manj srečuje z drugimi ljudmi. Opomnil je tudi na številne krvave spopade in konflikte po svetu. In kaj je po njegovem ključ do rešitve? Dialog. Ostali poudarki oddaje: - Pristojni svarijo pred širjenjem koronavirusne različice omikron. - Rusija z območja ob meji z Ukrajino umaknila več tisoč vojakov. - Izstrelitev velikega teleskopa James Webb v vesolje uspešna.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Znano je kako bodo letos potekala silvestrovanja. Kot je sklenila vlada, množična ne bodo dovoljena na prostem, bodo pa na silvestrsko noč lahko odprti gostinski obrati, ki ne bodo imeli omejenega obratovalnega časa. Dovoljena bo strežba pri mizah, vsi gostje pa bodo morali predložiti negativen izvid testa na koronavirus, ki ni starejši od 12 ur. Preostale novice: Odbor za finance ob obstrukciji dela opozicije prižgal zeleno luč desetemu protikoronskemu zakonu. Janša pred dnevom samostojnosti in enotnosti izpostavil pomen enotnosti in inovativnosti Slovencev. Putin: vsakršno širjenje zveze Nato proti vzhodu nesprejemljivo.
Vlada je sprejela dva odloka za preprečevanje in obvladovanje okužb, ki bosta začela veljati že jutri. Prvi omejuje število strank v prodajalnah. Trgovinska zbornica zato opozarja na izgubo dohodkov in želi njihovo povrnitev od države. Drugi ukrep pa določa, da se bodo karanteni po visoko tveganem stiku izognili le tisti, ki so cepljeni s poživitvenim odmerkom. Druge teme: - Med čakanjem na osmi odmerek prijeli moškega, ki se je petkrat cepil namesto drugih - Državni zbor potrdil spremembe sestave vrtčevskih in šolskih svetov - Spori Madžarske in Poljske z Evropsko komisijo se nadaljujejo
V teh dneh, ko pritisk na bolnišnice zaradi novih okužb s koronavirusom nekoliko popušča, poteka cepilna akcija, katere cilj je tudi zajeziti širjenje nove različice virusa omikron. V okviru akcije je ljubljanski klinični center obiskal predsednik republike Borut Pahor in pozval k cepljenju. Pristojni so zadovoljni z odzivom - včeraj se je denimo cepilo več kot 13.800 ljudi - a le 800 jih je prejelo prvi odmerek cepiva. Druge teme: - Covidno potrdilo v Evropski uniji veljavno 9 mesecev od primarnega cepljenja - Kriminalisti preiskali družino ljubljanskega župana Zorana Jankovića - Ruski voditelj Putin za zaostrovanje napetosti v Evropi krivi Zahod
Poslanci in poslanke že od devetih zjutraj razpravljajo o interpelaciji zoper notranjega ministra Aleša Hojsa. Večina opozicije je Hojsu nanizala vrsto očitkov glede njegovega dela in komunikacije. Predlagatelj interpelacije Matej T. Vatovec je med drugim dejal, da je Hojs pripravljen narediti vse, da si podredi policijo. Po Hojsovi oceni pa je problem za opozicijo to, da ni na oblasti. Predlagatelji sicer nimajo dovolj glasov za izglasovanje interpelacije, zato bo minister Hojs skoraj gotovo ostal na položaju. V pregledu dnevnega dogajanja tudi o tem: Druge teme: Ob mnogih prijavah informacijska pooblaščenka uvedla inšpekcijski postopek zaradi Janševega pisma državljanom Evropska agencija za zdravila odobrila peto cepivo proti covidu-19 Zunanja ministra Logar in Blinken v Washingtonu potrdila odlične odnose med Slovenijo in Združenimi državami
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Neveljaven email naslov