Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Opozicijske stranke v Koaliciji ustavnega loka so danes vložile že drugo interpelacijo zoper ministrico za izobraževanje Simono Kustec in prvo zoper ministra za pravosodje Marjana Dikaučiča. Da bi bili interpelaciji uspešni, potrebujejo najmanj 46 poslanskih glasov. V Zrcalu dneva tudi: - Ob naraščanju okužb stroka opozarja na dileme glede samotestiranja na virus - Po pogovorih v predsedniški palači bliže rešitvi za Slovensko tiskovno agencijo? - Slovenski odbojkarji z zmago nad Bolgari v izločilne boje na evropskem prvenstvu
Vrhovno sodišče je razveljavilo začasno zadržanje uredbe o financiranju javne službe Slovenske tiskovne agencije, hkrati pa ugotovilo dolžnost državnega financiranja. Toda direktor vladnega urada za komuniciranje Uroš Urbanija in direktor STA Bojan Veselinovič si odločitev sodišča razlagata vsak po svoje. Predsednik republike Borut Pahor je zato za jutri sklical delovno srečanje sprtih strani. V Zrcalu dneva tudi: - Od danes razširitev pogoja PCT na številne dejavnosti, izjema so kupci v trgovinah - Zanikovalci obstoja koronavirusa ne bodo več smeli protestirati pred Televizijo Slovenija - Steletovo nagrado za življenjsko delo je prejel konservator Bine Kovačič - Slovenski odbojkarji zanesljivo v osmini finala evropskega prvenstva
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zaradi slabšanja epidemiološke slike je vlada danes odločila razširiti pogoj PCT. Od ponedeljka bo obvezen bo za vse, ki imajo pri opravljanju dela neposreden stik z drugimi ljudmi, pa tudi za uporabnike dejavnosti. Znova bo obvezna tudi širša uporaba mask, je povedal minister za zdravje Janez Poklukar. Drugi poudarki oddaje: - Vrstijo se obsodbe vdora proticepilcev v prostore naše medijske hiše - Staro in Novo Gorico za en dan združila parada ponosa - Slovenski nogometaši v kvalifikacijah za svetovno prvenstvo tesno premagali Malto
Evropska unija bi lahko pod določenimi pogoji sodelovala s talibanskimi oblastmi v Afganistanu. Odnos Unije je odvisen od tega, ali bodo talibani spoštovali človekove pravice, država pod Hindukušem prav tako ne sme postati zatočišče terorizma. Gre za sporočilo neformalne razprave, ki so jo na Brdu pri Kranju opravili zunanji ministri članic povezave. Ostali poudarki oddaje: - Proticepilski protestniki vdrli v prostore Televizije Slovenija. - Evropska unija in AstraZeneca dosegli poravnavo glede proticovidnih cepiv. - Dobitnik Stritarjeve nagrade na področju literarne kritike je Robert Kuret.
Slovenija se je na evropskem epidemičnem zemljevidu obarvala rdeče. Vse več bolnikov s covidom potrebuje zdravljenje v bolnišnici, zdaj jih je 162, med njimi jih 40 potrebuje intenzivno nego. Včeraj so umrli trije bolniki s covidom. Vlada ta teden po besedah ministra za zdravje Janeza Poklukarja še ne bo potrdila novega semaforja omejitvenih ukrepov. Preostali poudarki oddaje: - Blejski strateški forum zaznamovali pogovori o migracijah in razmerah v Afganistanu. - Orkan Ida zahteval najmanj 26 življenj, škode za več kot 50 milijard dolarjev. - Primož Roglič na kraljevski etapi naredil velik korak k tretji zaporedni zmagi na Vuelti.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Kakšen bo nov semafor semaforja ukrepov za obvladovanje epidemije koronavirusa? Nocoj naj bi ga oblikovala vladna strokovna skupina za covid-19. Glavno merilo za spremembe epidemičnih ukrepov naj bi bila po novem zasedenost bolniških postelj, saj je tveganje za hospitalizacijo pri okužbi s hitro nalezljivo različico delta kar dvakrat večje kot pri prejšnjih. Druge teme: Učenci zadnje triade in dijaki so že prvi dan prevzeli kar nekaj paketov za samotestiranje Iztekajo se zadnje ure za umik tujih sil iz Afganistana; Pentagon opozarja pred novimi napadi Sanacija poplavnih nasipov v New Orleansu naj bi vsaj delno preprečila katastrofo po orkanu Ida
Razmere v Afganistanu so vse bolj zaostrene. Ameriške sile so uničile avtomobil bombo, s katerim naj bi Islamska država izvedla nov napad na letališče v Kabulu. V Washingtonu so napovedali, da najverjetneje še niso izvedli zadnjega napada pred torkovim umikom iz države. V bližini letališča naj bi sicer v ločenem dogodku odjeknila še ena eksplozija, trdijo Talibani. Preostali poudarki oddaje: - Orkan Ida z vetrom prek 200 kilometrov na uro dosegel obalo Louisiane. - Šolniki hitijo s pripravami pred začetkom šolskega leta. - Pred zadnjim tednom Vuelte Primož Roglič skupno tretji, nogometaši Domžal boljši od Mure.
Pred letališčem v Kabulu še vedno vztraja množica ljudi, ki si želijo zapustiti državo. Rok za evakuacijo se sicer počasi izteka, večina zahodnih zaveznic jo je že končala. Iz ministrstva za obrambo so sporočili, da evakuacija sodelavca Slovenske vojske prek letališča v Kabulu ni več mogoča. Zaradi zaostrovanja varnostnih razmer v državi, bodo skušali zanj in njegovo družino poiskati druge možnosti umika. Več v oddaji tudi o tem: - Zasedenost covidnih bolniških postelj pri nas vse večja - Hrvaška prihodnji mesec z novimi sprostitvami protikoronskih ukrepov - Znani nagrajenci filmskega festivala v Karlovih Varih
Slovenija je z današnjim dnem vstopila v rdečo fazo epidemije, saj 14-dnevno povprečje novih primerov okužbe s koronavirusom znaša 216, prag za to fazo pa je 200. Državni sekretar na ministrstvu za zdravje Robert Cugelj je sporočil, da bodo hitri testi za samotestiranje dijakov in učencev v lekarnah na voljo od ponedeljka. Druge teme: - Reprezentativni sindikati zdravstvene nege bodo z vlado skušali doreči nove plačne razrede - Pentagon: Pred kabulskim letališčem se je razstrelil le en samomorilski napadalec, ostaja nevarnost novih napadov - Nekdanji glavni pogajalec Evropske unije za brexit Michel Barnier bo kandidiral za francoskega predsednika
Četrtek mineva v znamenju eksplozij, ki sta odjeknili pred letališčem v Kabulu. Poročajo o več deset ubitih in preko 100 ranjenih, med žrtvami so tudi ženske in otroci ter več ameriških vojakov. Z vsega sveta prihajajo obsodbe in izrazi sožalja, napad so obsodili tudi talibani. Druge teme: - Sindikati, delodajalci in vlada za obuditev socialnega dialoga - Komisija za nadzor javnih financ: KPK naj preveri morebitne koruptivne lobistične stike Janeza Janše - Boris Pahor ob sto osmem rojstnem dnevu Slovencem zaželel več enotnosti
Število novih okužb s koronavirusom se vztrajno povečuje, v torek so prvič po sredini maja potrdili več kot 500 novih okužb. Slovenija je tako vse bližje rdeči fazi epidemije. Svetovalna skupina za covid za zdaj novih omejitvenih ukrepov ne predlaga, bo pa v ponedeljek sprejela predlog novega semaforja ukrepov. Po navedbah pristojnih bo odslej glavni kriterij zasedenost bolniških postelj. V bolnišnicah se trenutno zdravi 89 bolnikov s covidom, od teh 19 na intenzivni terapiji. Preostali poudarki oddaje: - Notranjega ministra Hojsa zaradi tvita o biserih in svinjah zaslišali kriminalisti. - Afganistanci z ustreznimi dokumenti bodo lahko državo zapustili tudi po 31-tem avgustu. - ZDA: Podpora predsedniku Bidnu na najnižji točki.
Slovenija bo, po evropskih merilih, rdečo fazo dosegla predvidoma v petek, temnordečo pa v sredini septembra, kaže najnovejša napoved Inštituta Jožef Štefan. Po napovedih bodo v drugi polovici septembra bolnišnice dnevno sprejele po 60 covidnih bolnikov. V Zrcalu dneva tudi: - Okrožnica šolam in vrtcem: Odklonitev testiranja je kršitev obveznosti delovnega razmerja - Dijaki in študenti bodo lahko s subvencioniranimi vozovnicami potovali po celotni državi - Rok za umik tujih sil iz Afganistana kljub sestanku G7 ostaja 31-i avgust.
Po ogorčenju predstavnikov vrtcev in šol glede odloka o preverjanju pogojev PCT ob vstopu staršev v izobraževalne ustanove, je vlada odlok dopolnila. Tako ta ne bo veljav za starše, ki bodo otroke prevzemali v vrtcih ter v prvi tradi osnovnih šol. Oddaja prinaša tudi: - Hitri testi odslej za večino plačljivi - Talibani vztrajajo pri umiku tujih sil do konca avgusta - Ob spominu na žrtve skrajnih ideologij pozivih k sobivanju
Med množico ljudi, ki so se želeli prebiti do evakuacijskih letal, je včeraj umrlo sedem ljudi. Evropska unija medtem opozarja, da evakuacija vseh afganistanskih sodelavcev zahodnih držav in njihovih družin do konca meseca ne bo izvedljiva. Še ostali poudarki oddaje: - Število okužb med dijaki, ki so se vrnili s Krfa, se hitro povečuje - Merklova in Zelenski: Kremelj naj Severnega toka 2 ne uporablja kot politično orožje - Roglič z drugim mestom v 9-ti etapi dirke po Španiji povečal skupno vodstvo
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Od ponedeljka bo hitro testiranje samoplačniško, za večino tistih, ki se morajo testirati po vladnih odlokih, pa bo stroške še naprej krila država, ob tem si je oddahnilo zlasti gospodarstvo. Brezplačno samotestiranje bo tudi za starejše osnovnošolce in dijake. V nacionalno strategijo cepljenja pa je vlada dodala pogoje za prejem poživitvenega odmerka. Druge teme: - Biden zagotovil evakuacijo vseh ameriških državljanov in zaveznikov. - V Anhovem znova pozvali k takojšnjemu priklopu na vodni vir Mrzlek. - Po Ljubljani rjovejo Mladi levi; festival uprizoritvenih umetnosti se je začel danes.
Evropski center za obvladovanje in preprečevanje bolezni je objavil posodobljen epidemiološki zemljevid Evrope, na katerem je Slovenija v celoti obarvana oranžno. Včeraj so pri nas potrdili 381 primerov okužbe s koronavirusom, delež pozitivnih izvidov je bil 17-odstoten. Premier Janez Janša je prek Twitterja napovedal, da se bodo šolniki in vsi zaposleni, za katere je testiranje na koronavirus obvezno, prihodnja dva tedna še testirali enkrat na teden, testiranje pa bo zanje brezplačno. Kot je dodal, bi lahko po 6-em septembru prešli na samotestiranje za večino dejavnosti. Preostale teme: - Talibani naj bi Afganistancem onemogočali dostop do kabulskega letališča - Vlada za vodni vir za Istro podprla akumulacijo Padež/Suhorca, civilna iniciativa ji ostro nasprotuje - Srce Sarajeva za najboljši film avstrijsko-nemški koprodukciji Velika Svoboda
Neveljaven email naslov