Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Število aktivnih primerov okužbe s koronavirusom se v Sloveniji postopno zmanjšuje, bolnišnice pa se še vedno šibijo pod pritiskom epidemičnega vala. Včeraj so pri nas potrdili 2 tisoč 224 novih primerov okužbe, kar je 36,2 odstotka vseh testiranih. V bolnišnicah zdravijo tisoč 120 covidnih bolnikov, od tega 284 v intenzivni negi. Včeraj je umrlo 23 ljudi s covidom. Medtem po Evropi potrjujejo prve primere nove koronavirusne različice omikron. Po dva primera so do zdaj potrdili v Nemčiji in Združenem kraljestvu, po en primer pa v Italiji in Belgiji, tudi nizozemske oblasti so sporočile, da so pri nekaterih potnikih, ki so se vrnili z Južne Afrike, odkrili to različico. Pri nas do zdaj še niso potrdili primera omikrona. Druge teme oddaje: - LMŠ in NSi s programskima kongresoma vstopila v predvolilno kampanjo - Protivladni protestniki v številnih delih Srbije ustavili promet - Slovenski smučarski skakalki in skakalec stopili na stopničke
Svetovna zdravstvena organizacija je novo različico poimenovala omicron in jo zaradi številnih mutacij uvrstila na seznam tistih, ki povzročajo zaskrbljenost. Evropska agencija za zdravila čaka na dodatne informacije o širjenju različice pa tudi učinkovitosti cepiv, ki bi jih morda morali spremeniti. Različico so najprej potrdili v Južni Afriki, za tem pa tudi v Izraelu, Hongkongu in Belgiji kot prvi evropski državi. Tamkajšnje oblasti so sporočile, da je okužena necepljena ženska, ki se je v Belgijo vrnila iz Egipta prek Turčije in ni bila v Južni Afriki. Druge poudarki oddaje: - Vrhovno sodišče razveljavilo sodbo v primeru Balkanski bojevnik - V središču Južne Tirolske odprli nov konzulat Republike Slovenije - Umrl je literarni zgodovinar in akademik Boris Paternu
Takoj po včerajšnjem uradnem imenovanju evropskih delegiranih tožilcev se je znova zapletlo. Pravosodno ministrstvo želi spremeniti tožilski zakon, ki bi omogočil odpoklic tožilcev, obenem pa bi vladi podelil pristojnosti njunega imenovanja. Ostre kritike prihajajo tako iz opozicije kot stroke. Tožilcev brez soglasja glavne evropske javne tožilke namreč ni mogoče odpoklicati. V oddaji tudi: Preobremenjene bolnišnice ne morejo več zagotavljati optimalne oskrbe bolnikov. Danes je dan boja proti nasilju nad ženskami, ki ga je med epidemijo še več. Nogometaši Mure v Ljudskem vrtu nadigrali sloviti Tottenham.
Evropski poslanci so danes v Strasbourgu razpravljali o vladavini prava v Sloveniji. Evropski komisar za pravosodje Didier Reynders je obžaloval nenadno zmanjšanje proračuna za slovenski pravosodni sistem. Poslanci so med razpravo, v kateri je bilo slišati veliko kritik na račun Slovenije, izrazili zadovoljstvo, da bosta na Evropskem javnem tožilstvu končno začela delati tudi slovenska delegirana tožilca. Pravosodni minister Marjan Dikaučič pa se je že zavzel za spremembo načina imenovanja evropskih delegiranih tožilcev pri nas. Ostali poudarki oddaje: - Bolnišnice trenutno ne morejo zagotoviti oskrbe udeležencev večje naravne ali prometne nesreče. - Poslanci o zakonu o dolgotrajni oskrbi dokončno na naslednji seji. - Ob prečkanju Rokavskega preliva umrlo 31 migrantov.
Zaradi izjemne razširjenosti koronavirusnih obolenj po državi so razmere v bolnišnicah neprestano zaostrene. Največje breme nosi medicinsko osebje, ki ga je premalo za takó veliko število bolnikov, sooča pa se tudi s preobremenjenostjo. Več o tem v Zrcalu dneva, ko boste lahko slišali tudi: - Ministri 27-erice za evropske zadeve so se zavzeli za poživitveni odmerek - Ob vladnem obisku v Pomurju izpostavili tudi izziv izseljevanja mladih iz regije - Župan Janković ob začetku glavne obravnave v zadevi Stožice zanikal krivdo
Marjan Dikaučič, ki se je danes zagovarjal pred poslanci, ostaja pravosodni minister. Za njegovo razrešitev je glasovalo 42 poslancev, za uspeh nezaupnice pa je bilo potrebnih 46 glasov. Stranka Levica je zaradi dveh okužb s kovidom v poslanski skupini neuspešno predlagala zamik glasovanja na četrtek. Epidemija kovida 19 pa tako pri nas kot v Evropi ne pojenja. V oddaji tudi: Pritisk na bolnišnice ne popušča, UKC Maribor na robu. Igor Samobor odstopil z mesta ravnatelja ljubljanske Drame. Začel se je spletni Knjižni sejem, v živo mogoče spomladi.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Ob nadaljnem zaostrovanju epidemičnih razmer pri nas je vlada pripravila nov protikoronski zakon, ki ga mora potrditi še državni zbor. Med ukrepi, vrednimi 180 milijonov evrov, so med drugim odškodnine za zaplete po cepljenju, delna povrnitev izgubljenega dohodka samozaposlenim, solidarnostni dodatki in podaljšanje turističnih bonov. Druge teme oddaje: - Šolska ministrica Simona Kustec bo najverjetneje uspešno prestala interpelacijo - V Bruslju zadovoljni s predlaganjem evropskih delegiranih tožilcev iz Slovenije - Veliko nagrado 34-ega grafičnega bienala Ljubljana je prejel Johannes Paul Raether
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Epidemične razmere se še naprej zaostrujejo, predvsem v bolnišnicah, kjer že več kot 250 ljudi potrebuje intenzivno zdravljenje. Najhujši naval prihaja konec meseca, pravi koordinator za kovidne postelje Robert Carotta. Ob tem opozarja na vse hujši pritisk nad zdravstveimi delavci, ki so tudi tarče groženj. Nekaj drugih poudarkov oddaje - Prvi policist Anton Olaj zavrača očitke o politizaciji policije - Slovenska vojska bo dobila novo transportno letalo - Nemčija izrazila solidarnost s Poljsko zaradi razmer na meji z Belorusijo
- Šolsko ministrstvo pred začetkom obveznega samotestiranja šolam poslalo dodatne napotke - Državni zbor o proračunih za prihodnji dve leti - Prva evropska zmaga velenjskih rokometašev
Epidemični pritisk na bolnišnice se stopnjuje. Zdravljenje potrebuje več kot tisoč covidnih bolnikov, od tega 229 na intenzivni negi, kar je največ do zdaj. V Ljubljani so danes odprli nov covidni oddelek v bolnišnici Petra Držaja z dodatnimi 37-imi posteljami. Včeraj je bilo pozitivnih 53 odstotkov odvzetih brisov na koronavirus, kar je prav tako rekordni delež. V minulem tednu je umrlo več kot 100 bolnikov s koronavirusno boleznijo. Ostali poudarki oddaje: - Šolsko ministrstvo jutri še enkrat z ravnatelji osnovnih šol o samotestiranju otrok v šolah. - Zunanji ministri Unije oblikovali nov sveženj sankcij proti beloruskemu predsedniku Aleksandru Lukašenku. - Nagrada Hinka Smrekarja za življenjsko delo ilustratorju Danijelu Demšarju.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Več kot 37 odstotkov pozitivnih testov in 215 covidnih bolnikov na intenzivni negi sta le dve številki, ki kažeta na skrajno resnost epidemiološke slike pri nas. A razmere bi se počasi lahko stabilizirale, saj smo po oceni Inštituta Jožef Štefan dosegli vrh četrtega vala. V bolnišnicah se bo to odrazilo z nekaj zamika, pravi Leon Cizelj. Na pomoč bo svojim zdravstvenim kadrom priskočila tudi vojska. Druge teme: - Vlada z javno tribuno v Novem mestu končala obisk jugovzhoda države - Luka Koper dobila novega člana uprave, predsednika uprave pa še ne - Koroški Slovenci Einspielerjevo nagrado podelili arheologu Franzu Glaserju
Vlada ni sledila številnim pozivom, da bi se najmlajši učenci lahko samotestirali doma in ne v šolah. Šole bodo tako poleg samotestiranja v šolah, ki predstavlja velik organizacijski zalogaj, morale zagotoviti še možnost izobraževanja na daljavo. Šolniki pričakujejo pojasnila ukrepov še ta teden. Ob izjemno resnih epidemičnih razmerah se medtem še naprej vrstijo pozivi k odgovornemu ravnanju in cepljenju. Druge teme: - Predsedik Pahor: Morda še nikoli nismo bili tako dobesedno življenjsko odvisni drug od drugega - Nove razrešitve v energetiki: posloviti se bo moral predsednik uprave Elektra Maribor Boris Sovič - Ob začetku Pariškega mirovnega foruma pozivi k boju za zmanjšanje neenakosti v svetu in podnebnim spremembam
Bolnišnice so na robu zmogljivosti, zaposleni, ki še vztrajajo, so izčrpani. V prihodnje bodo sicer številni bolje plačani za svoje delo. A ob prilivu bolnikov je vprašanje, če bo tistih, ki skrbijo za bolnike, dovolj. Kapacitete enot intenzivne terapije naj bi po napovedih Inštituta Jožefa Štefana presegli prihodnji teden. Ključna rešitev je cepljenje, poudarja vodja oddelka Intenzivne terapije na Infekcijski kliniki Matjaž Jereb. Druge teme: - Rok Svetlič je novi ustavni sodnik - Iz Bruslja pozivi Poljski, naj s prebežniki na beloruski meji ravna človeško - Slovenski knjižni sejem tudi letos zgolj na spletu
Epidemiološka slika se ne spreminja. Številke okužb so visoke, bolnišnice na robu zmogljivosti, zdravstveni delavci pa na robu moči. Tudi kadrovska stiska je namreč velika, zato predstojnica infekcijske klinike ljubljanskega kliničnega centra Tatjana Lejko Zupanc pravi, "katerikoli kader je, samo da je".Inštitut Jožef Štefan ocenjuje, da se bo pritisk na bolnišnice stopnjeval še teden ali dva. Druge teme: Gen-I za zdaj še brez novega direktorja Na meji med Poljsko in Belorusijo v nečloveških razmerah ujetih več tisoč ljudi Pisateljici Anji Mugerli za zbiro zgodb Čebelja družina nagrada Evropske unije za književnost
Od danes veljajo zaostreni protikoronski ukrepi, ki jih je vlada sprejela zaradi visokih vsakodnevnih številk okuženih in hospitaliziranih. Zaradi pritiska na bolnišnice so pristojni na pomoč poklicali tudi dijake in študente zdravstvenih šol, pomoč svojega osebja pa ponujajo tudi zasebni zdravniki in koncesionarji. Ostale teme: STA in vlada sklenila pogodbo o opravljanju javne službe agencije. Andrej Ribič bo razrešitev z mesta direktor Elektra Ljubljana izpodbijal na sodišču. Nevladniki združeni v iniciativi Glas ljudstva predstavili svoje zahteve do političnih strank.
Neveljaven email naslov