Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Od 15-tega novembra bo samotestiranje učencev, dijakov in študentov obvezno, so sporočili z ministrstva za izobraževanje, kjer so sicer sprva navajali, da bo testiranje še naprej prostovoljno. Samotestiranje se bo izvajalo trikrat na teden v prostorih izobraževalne institucije. To je le ena izmed zaostrenih omejitev, ki jih je v luči hudega pritiska na bolnišnice sinoči sprejela vlada.V oddaji tudi: - Ob novih črnih rekordih epidimije nova zastrovanja tudi v sosednjih državah - Svet zajeli protesti za podnebno pravičnost; na več kot 300 dogodkih naj bi se zbralo milijonov ljudi - Severnomakedonska opozicija oblikovala večino za sestavo nove vlade
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Vlada na današnji seji kljub napovedim ni sprejela odločitve o zaostrovanju epidemičnih ukrepov, o tem bo predvidoma odločala jutri. Bolnišnice medtem svarijo, da je zdravstvo tik pred zlomom, na intenzivni negi zdravijo 170 bolnikov, skrajna meja je 190. Limit bomo dosegli kmalu, pravi strokovni direktor mariborskega UKC-ja Matjaž Vogrin. Ob tem že potekajo pogovori s tujimi državami o premeščanju bolnikov. Ostala vsebina: Opozicija poziva k odstopu ministra Vizjaka po objavi posnetka s Petanom. Če naša država ne bo imenovala evropskih delegiranih tožilcev, bo ukrepal Bruselj. Slovenija bo uporabo premoga opustila v začetku prihodnjega desetletja.
- Parlamentarni odbor za finance sprejel povišanje proračuna brez rebalansa za milijardo evrov in pol - Zavarovalnice in vlagatelji v Glasgowu napovedujejo finančno pomoč boju proti podnebnim spremembam - Nagrada mira za izjemne dosežke na področju literarne ustvarjalnosti Luni Jurančič Šribar
Vodja svetovalne skupine za covid Mateja Logar je po sestanku z vladno stranjo dejala, da vladi niso predlagali popolnega 10-dnevnega zaprtja države, temveč zaostritev covidnih ukrepov. O novih ukrepih bo vlada odločala v četrtek. Druge teme oddaje: - Vršilec dolžnosti direktorja STA Kadunc zaposlenim zagotovil, da je sredstev za izplačilo letošnjih plač dovolj - Več kot 100 voditeljev v Glasgowu podpisalo dogovor o prenehanju krčenja gozdov do leta 2030 - Na Dunaju z minuto molka počastili spomin na žrtve terorističnega napada pred letom dni
Oči svetovne javnosti so usmerjene v Glasgow, kjer poteka prelomna podnebna konferenca Združenih narodov. Večina od več kot 120-ih zbranih voditeljev poudarja, da je dogovor ključen. Vzneseno vzdušje vrha voditeljev je sicer nekoliko zmotil indijski premier Narendra Modi. V nagovoru je namreč dejal, da bo njegova država cilj ogljične nevtralnosti dosegla do leta 2070. Torej 20 let pozneje od skupno zastavljenega cilja. Ostali poudarki oddaje: - Enote intenzivne nege skoraj polne, svetovalna skupina oblikuje predlog novih omejitev. - Društvo novinarjev začelo drugo donatorsko kampanjo za STA. - Tradicionalni obiski pokopališč zaznamovali dan spomina na mrtve.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Voditelji 20-ih gospodarsko najmočnejših držav sveta so v ospredje zasedanja v Rimu postavili spopadanje s pandemijo in podnebnimi spremembami. Med bolj odmevnimi sklepi današnjega dne pa je potrditev 15-odstotnega globalnega davka za korporacije, ki naj bi preprečil prelivanje dobičkov v davčne oaze. Kot je dejala nemška kanclerka Angela Merkel, je odločitev mednarodne skupnosti eden od pomembnih korakov na poti gospodarskega okrevanja po pandemiji, pa tudi znak pravičnosti v dobi digitalizacije. Drugi poudarki oddaje: - Ob zaostrovanju epidemičnih razmer vse večji pritisk na bolnišnice - Evropska komisija bo Poljski blokirala izplačilo sredstev za okrevanje - Več sto tisoč protestnikov v Sudanu nasprotovalo vojaškemu prevratu
Epidemične razmere so torej vse bolj zaostrene. Število aktivno okuženih s koronavirusom je prvič preseglo 25 tisoč. V bolnišnicah, ki so skoraj povsem polne, zdravijo 558 bolnikov s covidom, od teh 134 na intenzivni negi. Zdaj je v bolnišnicah na voljo 629 covidnih postelj, v sredo prihodnji teden bodo to število povečali na 749. Najhujša težava sicer ostaja pomanjkanje kadra. Ostale teme oddaje: - Inšpektorji med prazniki poostreno nad izpolnjevanje pogojev PCT. - Inflacija na letni ravni 3-odstotna, predvsem na račun podražitve energentov. - Finančni in zdravstveni ministri skupine G20 za vsaj 70-odstotno precepljenost do sredine prihodnjega leta.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Dogajanje v državnem zboru je danes doživelo nepričakovan preobrat. Opozicija z obstrukcijo namreč ni uspela preprečiti nadaljnje obravnave več zakonskih predlogov. Glasovanje je namreč, na veliko jezo opozicijskih kolegov, s svojo navzočnostjo omogočil predsednik državnega zbora Igor Zorčič. V oddaji tudi: - Ob zaostrovanju epidemičnih razmer pristojni svarijo, da se bo število okuženih še povečalo - Heineken varjenje piva Union seli v Laško zaradi zastarelega hladilnega sistema v Ljubljani - Za predsednico nemškega parlamenta izvoljena socialdemokratka Bärbel Bas
Na osrednji proslavi ob današnjem dnevu suverenosti, ko smo se spominjali odhoda zadnjega jugoslovanskega vojaka iz naše države pred 30-imi leti, smo med drugim slišali, da smo lahko ponosni na prehojeno pot. Obrambni minister Matej Tonin se je v slavnostnem nagovoru dotaknil tudi aktualnih razmer in opozoril na po njegovih besedah zastrupljen tok javne razprave v političnem prostoru. Nekaj drugih poudarkov oddaje: Pošiljko z grožnjami premieru Janezu Janši je pošta prestregla. V odzivu na državni udar v Sudanu Washington ustavil 700 milijonov dolarjev pomoči. Poživitveni odmerek bo v Evropski uniji mogoč tudi s cepivom Moderne.
Odstotek včeraj potrjenih pozitivnih izvidov okužbe s koronavirusom se je povzpel na 33 odstotkov in pol, potrdili so tisoč 497 okužb. Umrlo je pet covidnih bolnikov. Hospitaliziranih je 475 bolnikov s covidom, od tega 126 na intenzivnih oddelkih. Število okuženih je torej vsak dan višje, bolnišnice se polnijo. Po podatkih vlade se sicer včeraj pri nas ni cepil nihče. Druge teme oddaje: - Premier Janša in obrambni minister Tonin prejela grožnje s smrtjo - Organizacija Združenih narodov danes praznuje 76 let obstoja - V Frankfurtu konec letošnjega knjižnega sejma
Zdravstvene razmere v državi še naprej zbujajo skrb. Včeraj so odkrili največje število okužb s koronavirusom od začetka januarja, covid-19 je zahteval še sedem življenj. Tudi ponekod v naši okolici so razmere resne, na Hrvaškem, denimo, so zabeležili največ okužb v četrtem valu epidemije. Druge teme: - Zaradi ravnanja s prebežniki začetek sojenja nekdanjemu italijanskemu notranjemu ministru Salviniju - Na ulicah Budimpešte več deset tisoč podpornikov premierja Orbana - Svetovna razstava Expo v Dubaju danes v znamenju Slovenije
Rešitev glede vprašanja primarnosti evropskega prava je treba iskati skupaj s Poljsko in ne proti njej, je po koncu evropskega vrha v Bruslju dejal premier Janez Janša. Če so politično izbrani ustavni sodniki nelegitimni, kot v resoluciji Poljski očita Evropski parlament, pa imamo po Janševih besedah veliko težavo z legitimnostjo ustavnega sodišča tudi v Sloveniji. Druge teme: - Slovenija Natu namesto dveh obljublja eno srednjo bojno bataljonsko skupino, ladjo Triglav in transprotno letalo - Inšpektorji konec tedna v poostren nadzor izvajanja pogojev PCT - Marjanca Mihelič za prevod zbirke kratke proze Svet gre naprej prejela Sovretovo nagrado
Težavna razprava o Poljski, ki nacionalno pravo povzdiguje nad evropsko, pandemija Covida-19 in visoke cene energentov so zaznamovale prvi dan srečanja evropskih voditeljev v Bruslju. Mnenja niso deljena le glede Poljske, tudi razprava o ukrepih proti višanju cen energije predvsem na področju dolgoročnih rešitev ni prinesla enotnosti. V Bruslju pa so danes zbrani tudi obrambni ministrti članic zveze Nato. Druge teme: - Stoltenberg: Misija v Afganistanu ni bila zaman - Slovenija bo več kot 600 tisoč odmerkov cepiva Janssen donirala afriškim državam - Nogometaši Mure izgubili proti Rennesu z 1:2
Hitro naraščanje števila okužb s koronavirusom - znova smo pri številkah iz letošnjega januarja - vzbuja skrb zlasti v bolnišnicah, ki se pripravljajo na nov val. Ob tem je zanimanje za cepljenje upadlo. Kot opozarjajo pristojni, je za to še toliko bolj pomembno dosledno spoštovanje PCT pogoja. Proti temu pa je bil v Ljubljani danes znova protestni shod, ki pa je ob poostrenem nadzoru policije po večini minil mirno. Druge teme: Vlada bo znova regulirala cene kurilnega olja Druga interpelacijo ministra Hojsa ima še daljši seznam očitkov kot lanska Nagrada Saharov ruskemu opozicijskemu voditelju Navalnemu
Danes je v ospredju odziv okoljskega ministra Andreja Vizjaka na objavo posnetka, v katerem se s podjetnikom Bojanom Petanom dogovarja o nadzoru nad Termami Čatež. Vizjak trdi, da gre za manipulacijo. Koalicijski partnerji pričakujejo pojasnila, opozicijski četverček KUL pa odstop celotne vlade. Druge teme: - Nazadnje pozitivnih kar 33 odstotkov testov na koronavirus - Vlada jutri o cenah energentov, ukrepi pa so že pripravljeni - Evropska komisija vztraja pri ukrepanju proti Poljski
Neveljaven email naslov