Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Vlada je sledila predlogu posvetovalne skupine za cepljenje in bo s prvim februarjem omejila veljavnost kovidnega potrdila o cepljenju na 270 dni oziroma 9 mesecev. Veljavnost dokazila se bo podaljšala s poživitvenim odmerkom. Preostali poudarki oddaje: V državnem zboru maratonska razprava o interpelaciji ministra za okolje Andreja Vizjaka. Sindikati pozdravljajo odločitev Ustavnega sodišča, ki je razveljavilo prisilno upokojevanje starejših delavcev. Vstop v Avstrijo brez karantene od ponedeljka le za cepljene in prebolevnike.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Ali bodo zaradi nove virusne različice omikron med prazniki veljale dodatne omejitve? Strokovna skupina za covid po današnjem sestanku vladi ni predlagala novih ukrepov. Tudi zdravstveni minister Janez Poklukar je za našo televizijo poudaril, da za zdaj ne predvideva zaostrovanja omejitev, pač pa sledenju smernicam Evropskega centra za obvladovanje in preprečevanje bolezni. Da bi spodbudili zanimanje, v lokalnih skupnosti po državi napovedujejo cepilne dneve. Ostala vsebina: V Italijo cepljeni in prebolevniki le s testom, izjema so čezmejni delavci in obmejni prebivalci. Poslanci zamaknili odločanje o dohodninskem zakonu, Levica zahteva referendum. Evropski parlament za svobodo misli nagradil v Rusiji zaprtega Alekseja Navalnega.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Nesebična zaščita dostojanstva sočloveka je naša dolžnost. Le tako bomo kot družba lahko okrevali, ob mednarodnem dnevu človekovih pravic sporoča varuh človekovih pravic Peter Svetina. V času pandemije pa so človekove pravice izpostavljene bolj kot kadarkoli prej. Številni ljudje so se v času epidemije na varuha obračali tudi zaradi hitrih sprememb epidemičnih ukrepov. Druge teme oddaje: - Gorenjsko regijo vlada ocenila kot eno razvitejših in prodornejših - Podeljene letošnje Zoisove nagrade za najvišje dosežke v znanosti - Magnus Carlsen ubranil naslov svetovnega prvaka v šahu
Državni zbor je danes sprejel zakon o dolgotrajni oskrbi, s katerim se po približno 20 letih prizadevanj to področje sistemsko ureja. Po oceni opozicije bo finančno breme preloženo v sprejetje vladi, ki bo to vprašanje urejala leta 2025; takrat bo namreč uvedeno obvezno zavarovanje za dolgotrajno oskrbo, do takrat pa se bodo sredstva prenesla iz zdravstvene in pokojninske blagajne ter iz proračuna. Drugi poudarki oddaje: - Vlada sprejela projekt za nagrajevanje ambulant družinske medicine. - Minister Počivalšek gostince pozval, naj spoštujejo sprejete odloke. - V Slovenijo se je iz hrambe v Beogradu vrnilo 13 slovenskih filmov.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Današnje domače dogajanje so zaznamovale parlamentarne preiskave v državnem zboru. Sešli sta se obe komisiji, ki se ukvarjata z nakupi zaščitne opreme v času epidemije, in skupina, ki preiskuje financiranje političnih strank. Med drugim domnevno nezakonito financiranje stranke SDS in z njo povezanih medijev z denarjem iz Madžarske. Drugi poudarki oddaje: - Zdravilo proti covidu molnupiravir kmalu v Sloveniji. - Biden Putinu v primeru napada na Ukrajino zagrozil s povračilnimi ukrepi. - Slovenske rokometašice z neodločenim izidom proti Angoli potrdile napredovanje v drugi del svetovnega prvenstva.
Evropska glavna tožilka Laura Kövesi je na prvem obisku v Sloveniji po vzpostavitvi pisarne evropskega javnega tožilstva pri nas poudarila, da nihče ne more odstaviti evropskih delegiranih tožilcev Tanje Frank Eler in Boštjana Oštirja brez njenega soglasja. Ob tem je opozorila na pritiske na tožilstvo in slovenske tožilce pozvala, naj o pritiskih spregovorijo. Ostali poudarki oddaje: - Evropska glavna tožilka slovenske tožilce pozvala, naj spregovorijo o pritiskih. - Evroskupina za nadaljnje ukrepe za pomoč gospodarstvu in javnim financam. - V Sloveniji prvič izrečena dosmrtna zaporna kazen.
V Slovenijo je danes prispelo šest zdravstvenih delavcev italijanske vojske, ki bodo v slovenskih bolnišnicah pomagali pri oskrbi covidnih bolnikov. Kot pravi minister za obrambo Matej Tonin pomoč naše zahodne sosede pomeni jasno sporočilo, da smo skupaj močnejši in da v kritičnih trenutkih računamo drug na drugega. V oddaji tudi: - Umrl nekdanji ameriški senator in zagovornik slovenske neodvisnosti Bob Dole - Nemški liberalci so uradno potrdili koalicijsko pogodbo s socialdemokrati in Zelenimi - Papež Frančišek v Grčiji pozval h koncu brodoloma civilizacije
Medtem ko se epidemiološka slika rahlo izboljšuje, je danes začela veljati odločitev vlade, da na božično-novoletnih sejmih do nadaljnjega ne bo dovoljena strežba hrane in pijače. Gostinci so se temu prilagodili, ob precej nejevolje. Direktorica Turizma Ljubljana Petra Stušek opozarja da je na gostinskih vrtovih ta dejavnost še vedno dovoljena: Druge teme: SMC in GAS odslej združeni v stranki Konkretno Policijskemu sindikalistu Kristjanu Mlekušu opozorilo pred odpovedjo delovnega razmerja Tretje mesto za skakalko Uršo Bogataj in moško skakalno ekipo
Ob padajočih številkah dnevno okuženih število hospitaliziranih zaradi covida zaenkrat ostaja na enaki ravni. Da bi preprečila vnovičen porast okužb in s tem tudi hospitaliziranih, je vlada sprejela preventivne ukrepe. Med drugim je na prazničnih sejmih prepovedana strežba pijač in hrane. Za obisk božično-novoletnih stojnic bo treba izpolnjevati enega od pogojev PCT. Druge teme: - Boštjan Napast je novi predsednik uprave Luke Koper - Avstrijski notranji minister Karl Nehammer kandidat za novega zvenega kanclerja - Letošnja prešernova nagrajenca sta Kajetan Gantar in Mirko Cuderman
Koga bo dodatno finančno obremenil dogovor o dvigu plač zaposlenim v domovih za starejše občane? Pristojni minister Janez Cigler Kralj je že popoldne zagotovil, da to ne bodo oskrbovanci. Na seji parlamentarnega odbora za delo, družino in socialne zadeve so sprejeli predlog, da se oskrbnine ne bodo povečale, ampak bo strošek dviga plač zaposlenih kril proračun. Druge teme: - V Mariboru bodo občanom s subvencijami pomagali pri plačevanju energije - Vlada podaljšala veljavnost letošnjih bonov za pomoč gospodarstvu - Odstopil avstrijski kancler Schallenberg, njegov naslednik naj bi bil znan že jutri
Slovenija zaostruje pogoje vstopa za vse, ki se vračajo iz sedmih južnoafriških držav. Poleg obvezne 10-dnevne karantene namreč uvaja večkratno testiranje z molekularnim testom v času izolacije na domu. Evropska komisija sicer tudi v luči nove različice koronavirusa spodbuja k razpravi o obveznem cepljenju. Druge teme: - Predlog novele zakona o nalezljivih boleznih glavno besedo daje epidemiologom - Vrh Nata predvsem v znamenju odvračanje Ruske agresije proti Ukrajini - Storjen zadnji politični korak k vrnitvi Narodnega doma v Trstu slovenski manjšini
Svetovna zdravstvena organizacija je države pozvala, naj v boju z novo različico koronavirusa omikron sprejemajo razumne in sorazmerne ukrepe. Za zdaj namreč še vedno ni jasno, kako nalezljiva je in kakšna je učinkovitost cepiv pri omenjeni različici. Druge teme: - Smrt 20-letnice pred dvema mesecema posledica zapletov po cepljenju s cepivom Janssen - Energetika Ljubljana s podražitvami; zaradi visokih cen razrešen direktor Energetike Maribor - Nato: Rusijo je treba odvrniti od nadaljnje agresije proti Ukrajini
Razprava o oktobrski misiji odbora Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v Sloveniji je danes v Bruslji potekala v znamenju izmenjave ostrih besed med evropsko poslanko Romano Tomc in vodjo delegacije Sophie in 't Veld. Tomčeva je izpostavila, da je misija zgrešila cilj, in 't Veldova pa je odločno zavrnila napade in pozvala h konstruktivnemu sodelovanju. Drugi poudarki oddaje: - Glede nove različice koronavirusa še veliko nejasnosti, BioNTech že pripravlja prilagoditve cepiva - Programsko-produkcijski načrt Radiotelevizije Slovenija, ki je naletel na številne kritike, potrjen - Argentinec Lionel Messi še sedmič prejel zlato žogo za nogometaša leta
Zadnji novembrski konec tedna mineva v znamenju skrbi, ki jih povzroča širjenje nove različice koronavirusa omicron. V slovenskih laboratorijih je sicer še niso zaznali, poročajo pa o posameznih primerih iz več evropskih držav. Za zdaj še ni znano, kako nevarna je ta različica in ali so cepiva proti njej učinkovita, odgovore je pričakovati v kratkem. Druge teme: - Pahor v Beogradu: vključevanje držav Zahodnega Balkana v Evropsko unijo teče prepočasi - Nad Rokavskim prelivom od srede tudi letalo Frontexa - Anže Lanišek na Finskem skočil do svoje prve zmage v svetovnem pokalu
Neveljaven email naslov