Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Ukrajinske lokalne oblasti so iz več mest danes uspele evakuirati civiliste. 400 tisoč ljudi na to še vedno čaka v obleganem Mariupolju, kjer je ruska vojska z obstreljevanjem uničila porodnišnico. O ruskem obstreljevanju humanitarnih koridorjev so danes poročali iz okolice Harkova, napeto je tudi v predmestjih Kijeva. Zahod medtem zavrača prošnje Ukrajine, naj ji pošlje bojna letala. V oddaji tudi: - Vlada sprejela sklep o takojšnji začasni zaščiti beguncev iz Ukrajine. - Ministrstvo za izobraževanje po stavki povabilo sindikate na pogovor. - Začel se je 24-ti festival dokumentarnega filma.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Združeni narodi ocenjujejo, da je bilo v 12-ih dneh ruskih napadov v Ukrajini ubitih več kot 400 civilistov, iz države je zbežalo 1,7 milijona ljudi. Po oceni ukrajinskih oblasti je na infrastrukturi v državi za približno 10 milijard ameriških dolarjev škode. Današnja pogajanja ukrajinske in ruske delegacije v Belorusiji niso prinesla napredka. Ostali poudarki oddaje: - Gneča na bencinskih servisih po državi, vlada ni posegla v trošarine. - SVIZ poudarja: zaposleni v vzgoji in izobraževanju bodo stavkali v sredo. - Zaposleni na RTV proti siromašenju programa in pritiskom.
Iz Ukrajine poročajo o silovitih bojih v okolici največjih mest Kijev in Harkov, ruske sile naj bi se pripravljale tudi na zavzetje Odese in Dnipra. Danes so oblasti znova želele evakuirati civiliste iz Mariupolja, kar zaradi kršitev prekinitve ognja ni uspelo. Podpredsednica ukrajinske vlade Irina Vereščuk je ob tem pozvala mednarodno skupnost, naj se zavzame za vzpostavitev humanitarnih koridorjev. Kot je dejala, bodo države tako omogočile tudi evakuacijo svojih državljanov. Drugi poudarki oddaje: - Ukrajino zapustilo že več kot milijon in pol ljudi - Po najnovejših raziskavah Mediane je vodstvo v predvolilni tekmi prevzela SDS - Na Holmenkolnu po Anžetu Lanišku druga še Urša Bogataj, zmagovalka turneje je Nika Križnar
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Veliko vznemirjenja ter obsodbe v Evropi in po svetu je danes povzročil ruski napad na jedrsko elektrarno pri ukrajinskem mestu Zaporožje, sicer največjo v Evropi. Gasilci so uspeli pogasiti požar, ki je med napadom izbruhnil v eni od stavb na območju elektrarne. Ruske sile medtem nadaljujejo napade tudi drugod po ukrajinskem ozemlju. Nadaljujejo se tudi pozivi Ukrajine mednarodni skupnosti k ukrepanju. Drugi poudarki oddaje: - Zveza Nato proti območju prepovedi preletov nad Ukrajino - Minister Poklukar ob obletnici potrditve prve okužbe s koronavirusom pri nas zadovoljen ob umirjanju epidemije - Slovenski smučarski skakalci na mešani ekipni tekmi v Holmenkollnu pokorili konkurenco
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Ruske sile so sedmi dan agresije nad Ukrajino še povečale intenzivnost napadov. Napeto je okoli mest Herson, Harkov in Kijev. Generalna skupščina Združenih narodov je medtem potrdila predlog resolucije, ki obsoja rusko agresijo in zahteva takojšen konec spopadov ter umik ruskih enot iz Ukrajine. Nov krog mirovnih pogajanj naj bi se po nekaterih informacijah začel jutri zjutraj. Drugi poudarki oddaje: - Finančni ministri Unije: gospodarski ukrepi, ki jih je Unija uvedla proti Rusiji, že kažejo učinke. - Visokošolski sindikat tudi uradno napovedal stavko, izvedli jo bodo 9-tega marca. - Skakalki Nika Križnar in Urša Bogataj druga in tretja v Lilehammerju.
Šesti dan ruskega napada na Ukrajino so bila na udaru večja mesta. Samo ob letalskem napadu na glavni televizijski stolp v Kijevu je bilo ubitih najmanj pet ljudi, v obstreljevanju Harkova je bil med drugim poškodovan tamkajšnji slovenski konzulat. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je znova pozval k prekinitvi spopadov. Medtem se v Evropski uniji krepijo pozivi k članstvu Ukrajine v povezavi. Drugi poudarki oddaje: - K temu je pozval tudi Evropski parlament. - Na shodu za mir v Ljubljani nekaj sto ljudi. - Skupina NLB naj bi še danes kupila Sberbank v Sloveniji.
V Ukrajini tudi danes ni miru. Boji se nadaljujejo v večjem delu države, najbolj pa na jugovzhodu, kjer je ruska stran osvojila nekaj strateško pomembnega ozemlja. Ruski in ukrajinski pogajalci so se danes prvič srečali v obmejnem beloruskem kraju Gomel in se dogovorili za nadaljevanje pogovorov. O rusko-ukrajinski krizi pa danes razpravlja tudi generalna skupščina Združenih narodov. Preostali poudarki oddaje: - Samo danes na ukrajinsko-poljski meji obravnavali več kot 73 tisoč beguncev - Pristojni za čim hitrejši prenos vlog komintentov Sberbanke na novo banko - Državni zbor z zakonom potrdil digitalne bone
Ukrajinski in ruski pogajalci so se nocoj sešli na mirovnih pogajanjih na ukrajinsko-beloruski meji. Podrobnosti za zdaj niso znane. Medtem se je Evropska unija dogovorila o novem svežnju ukrepov proti Rusiji. Prvič doslej bo financirala nabavo in dostavo orožja državi, ki je bila napadena, ob tem pa dodala nov tridelni sveženj ukrepov: zaprtje celotnega zračnega prostora Unije za ruska letala, omejitev delovanja medijev v lasti ruskih oblasti v Evropi ter sankcije proti Belorusiji kot sodelujoči v napadu na Ukrajino. V oddaji tudi: - Minister Aleš Hojs: Slovenija lahko v pomoč Ukrajini zagotovi prostor za do 200 tisoč beguncev - Na pustno nedeljo po državi številne prireditve - Skakalka Nika Križnar zmagovalka v Hinzenbachu, motokrosist Tim Gajser sezono začel z zmago
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Ruska vojska nadaljuje pohod na Ukrajino. Iz prestolnice Kijev poročajo o močnih ekspozijah in spopadih z rusko vojsko, Kijevčani pa se pripravljajo na morebitne nočne letalske napade. Zunanji ministri povezave so medtem potrdili drugi sveženj sankcij proti Rusiji, tokrat tudi zoper ruski politični vrh. Kot je povedal visoki zunanje politični predstavnik unije Josep Borrell bosta sankcij deležna ruski predsednik Vladimir Putin in zunanji minister Sergej Lavrov, ki jima bodo v Evropi zamrznili premoženje. Drugi poudarki: - Nato v vzhodnih članicah krepi svoje sile, prvič tudi s posebnimi enotami za hitro odzivanje - Po KAD-u zeleno luč za odkup Yorkovega deleža v Savi prižgal tudi SDH - Na jubilejnem beograjskem filmskem festivalu tudi dva slovenska filma
Potem, ko je Rusija danes napadla Ukrajino, je med drugim zavzela letališče blizu Kijeva in nadzor nad območjem jedrske elektrarne Černobil. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski jedejal, da imajo največje težave na jugu, a ob tem dodal, da imajo sile, da ustavijo rusko vojsko. Drugi poudarki: - Evropski voditelji potrdili nov nabor sankcij proti Rusiji, nekatere namenjene tudi Belorusiji - Premier Janša za čim strožje sankcije proti Rusiji in zagotovitev evropske perspektive Ukrajini - Sviz včerajšnji odgovor vlade na napovedano stavko še proučuje
Ukrajinski parlament je potrdil razglasitev izrednih razmer v državi, te bodo začele veljati opolnoči. Medtem ko Združene države Amerike trdijo, da bo Rusija napadla v 48-ih urah, Združeni narodi svarijo pred globalnimi posledicami morebitnega vojaškega spopada. Čas je za zadržanost, razumnost in umirjanje razmer, je dejal vodja svetovne organizacije Antonio Guterres in dodal, da ni prostora za poteze in izjave, ki bi te nevarne razmere pognale čez rob. Druge teme: KPK: gospodarski minister Počivalšek kršil zakon o integriteti in preprečevanju korupcije Vlada šolnikom: stavka je neupravičena in ne bo plačana Kolesar Tadej Pogačar dobil etapo in prevzel vodstvo na dirki po Združenih arabskih emiratih
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Ruski predsednik Vladimir Putin je podpisal dekret o priznanju samostojnosti separatističnih republik Doneck in Lugansk na vzhodu Ukrajine. Zahod je že obsodil Putinovo odločitev in napovedal sankcije. Druge teme: Od danes večinoma odpravljen pogoj PCT, konec brezplačnega hitrega testiranja Kapitalska družba pristala na nakup Yorkovega deleža turistične družbe Sava Državni zbor prepovedal referendum o nakupu oklepnikov; Levica napovedala ustavno pritožbo
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Od jutri posamezniku po tveganem stiku ne bo več treba v karanteno, je po današnji seji vlade sporočil minister za zdravje Janez Poklukar. Poleg ukinitve karanten epidemiološka služba Nacionalnega inštituta za javno zdravje ne bo več iskala in obveščala tveganih stikov okuženih. Drugih ukrepov kljub pričakovanjem in napovedim vlada za zdaj še ni sprostila. Preostale novice: Zaposleni v vzgoji in izobraževanju bodo stavkali devetega marca. Proruske oblasti na vzhodu Ukrajine začele evakuacijo civilistov. Nevihta Eunice na severozahodu Evrope terjala najmanj 8 smrtnih žrtev.
Neveljaven email naslov