Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Predsednik republike Borut Pahor je dopoldne podpisal ukaz o sklicu ustanovne seje državnega zbora, potem ko je prejel zapisnik Državne volilne komisije o uradnih izidih aprilskih volitev. Ocenjuje, da je bil postopek pošten in transparenten. Tudi predsednik komisije Peter Golob kljub zapletu pri izračunu šestih poslanskih mandatov pravi, da so bile volitve poštene in zakonite. V Zrcalu dneva tudi: - Nadaljuje se iskanje preživelih po ruskem raketiranju šole blizu Luganska - Knjiga Tri igre za punce je Cankarjevo nagrado prinesla Simoni Semenič - Slovenski hokejisti z zmago proti Južnim Korejcem potrdili vrnitev med elito.
Državna volilna komisija je potrdila zapisnik o ugotovitvi izida nedavnih državnozborskih volitev, ki bo jutri objavljen v uradnem listu. Jutri ga bo prejel tudi predsednik republike Borut Pahor in podpisal ukaz za sklic ustanovne seje državnega zbora, ki bo v petek. Na končnem seznamu je 36 poslank in 54 poslancev, spremembe so pri šestih med njimi. V Zrcalu dneva tudi: - Z območja jeklarne v Mariupolju naj bi evakuirali skoraj vse civiliste - Po Poti ob žici od četrtka skoraj 26 tisoč pohodnikov in tekačev - Rokometašice Krima obstale v četrfinalu Lige prvakinj.
Slovenska hokejska reprezentanca se vrača med elito. Risi so si prvo mesto na svetovnem prvenstvu v ljubljanski Hali Tivoli zagotovili še pred koncem turnirja z današnjo zmago proti Madžarski s 5 proti 1. Drugi poudarki oddaje: - Prihodnji koalicijski partnerji obljubljajo okrepitev štirih področij, pogovori o ministrskih imenih prihodnji teden. - Kmetje in avtoprevozniki zaradi vztrajnih podražitev energentov pričakujejo ukrepanje prihodnje vlade. - Jeklarno Azovstal v Mariupolju danes zapustilo še 50 civilistov.
Vlada na današnji seji kljub pričakovanjem ni sprejela nobenega novega ukrepa na področju pogonskih goriv. Pozivi k vnovični regulaciji in ukrepom, ki bi znižali maloprodajne cene bencinov, pa se vrstijo. Še zlasti po tem, ko se je surova nafta Brent po evropskem predlogu prepovedi uvoza ruske nafte zvišala na več kot 111 ameriških dolarjev za sodček. Druge teme oddaje: - Predsednici SD Tanji Fajon podpora članov predsedstva stranke in podelitev mandata za nadaljevanje koalicijskih pogajanj. - Na konferenci za Ukrajino mednarodni donatorji napovedali pomoč v višini 6,5 milijarde dolarjev. - Đejmi Hadrović dobitnica osrednje nagrade za mlade vizualne umetnice in umetnike.
Banka Slovenije je sprostila omejitve kreditiranja prebivalstva, ki jih je uvedla leta 2019. Z julijem bodo lahko banke kreditirale tudi tiste komitente, ki jim po plačilu mesečnega obroka ostane manj od predpisanega zneska, to je seštevek 76 odstotkov bruto minimalne plače in zneska za vzdrževane družinske člane. Banke se bodo lahko za to izjemo odločile pri največ desetini svojih poslov, povečati pa bodo morale svoj kapital. Drugi poudarki oddaje: - Evropska komisija predlaga popolno prepoved uvoza ruske nafte, nekatere države članice skeptične. - Nemški kancler Olaf Scholz odločno podprl članstvo Srbije in Kosova v Evropski uniji. - Visoka zmaga slovenskih hokejistov, košarkarji Olimpije v polfinalu jadranske lige.
Novo vlado bi bilo mogoče oblikovati do tretjega junija, so po uradnem začetku koalicijskih pogovorov sporočili predsedniki strank Gibanje svoboda, SD-ja in Levice. Kolicijski sporazum želijo uskladiti do ustanovne seje novega sklica državnega zbora, to je v desetih dneh. Robert Golob, Tanja Fajon in Luka Mesec so se še dogovorili, da mora biti razdelitev ministrstev mora končana do konca tedna. Druge teme oddaje: - Slovenija na indeksu medijske svobode zdrsnila najnižje doslej - Po današnji evakuaciji sto ukrajinskih civilistov iz Azovstala naj bi jih bilo tam še 200 - Hokejsko svetovno prvenstvo druge kakovostne skupine v Ljubljani Risi začeli z zmago proti Litvi
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Po državi so pred jutrišnjim praznikom dela zagoreli kresovi. Tudi na ljubljanski Rožnik se je vrnila tradicionalna prireditev, ki jo organizirajo Zveza svobodnih sindikatov, Konfederacija sindikatov Pergam in Konfederacija sindikatov javnega sektorja. Sindikalisti od nove vlade pričakujejo predvsem boljši in lažji socialni dialog. V oddaji tudi... - Pred podražitvijo na nekaterih bencinskih črpalkah po državi zmanjkalo dizla - Moskva svari, da bo zahodno oboroževanje Ukrajine podaljšalo vojno - Judoistka Anka Pogačnik z bronom na evropskem prvenstvu do uspeha kariere
Vlada ni podaljšala zamrznitve cen bencina in dizelskega goriva. Od nedelje bodo zato omenjene cene na bencinskih servisih spet oblikovali prosto. Kot je pojasnilo gospodarsko ministrstvo, je razlog za to stabilizacija cen na trgu naftnih derivatov. Preostale novice: Zaradi cen naftnih derivatov in hrane inflacija aprila na letni ravni višja. Luka Mesec ostaja na čelu Levice z mandatom za pogajanja za vstop v novo vlado. Zelenski: mirovna pogajanja z Moskvo bi se lahko končala zaradi jeze Ukrajincev.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Današnji državni praznik Dan upora proti okupatorju slavi uporništvo, je v nagovoru državljanom poudaril predsednik Republike Borut Pahor in dodal, da je uporništvo skozi naše narodno zorenje postalo del narodnega značaja. Tisti, ki ima moralni prav, bo na koncu vedno zmagal, kar po Pahorjevih besedah velja tudi za ukrajinski narod. Druge teme: - V Bruslju prekinitev dobave ruskega plina Poljski in Bolgariji označili za nesprejemljiv način izsiljevanja - Poročilo Sveta Evrope: Slovenija na poti vladne ugrabitve medijev - Zadnje slovo od Madeleine Albright, ena najvplivnejših državnic svoje generacije
Predsednik Gibanja Svoboda Robert Golob se je danes sešel s predsednikom republike Borutom Pahorjem, ki mu je zagotovil vso podporo pri hitrem oblikovanju vlade. Golob se čimprej želi lotiti priprav na jesenski val epidemije in energesko draginjo, načrtuje pa tudi spremembe vseh podsistemov v družbi. Druge teme: - Vlada naj bi prihodnji mesec podpisala nakup 45-ih oklepnikov boxer - Državni vrh na Mali gori pri Ribnici obeležil jutrišnji Dan upora proti okupatorju - Članice zveze Nato napovedale pošiljke težkega orožja Ukrajini
Zmagovalec včerajšnjih parlamentarnih volitev, predsednik Gibanja Svoboda Robert Golob, napoveduje hitro sestavo vlade. Danes je bil že v stiku s predsednico SD-ja Tanjo Fajon in koordinatorjem Levice Luko Mescem. Golob je začetek koalicijskih pogovorov napovedal za jutri, ko naj bi se na neformalnih pogovorih srečal tudi s predsednikom države Borutom Pahorjem. Prestale novice: Tisoč civilistov še vedno ujetih v jeklarni Azovstal v Marjupolju, humanitarni koridor znova ni uspel. Umrl eden najbolj plodovitih slikarjev France Slana. Odbojkarjem ACH Volleyja 18-ti naslov državnih prvakov.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Prvi dan volilnega molka pred jutrišnjimi državnozborskimi volitvami dežurna služba poroča o številnih prijavah domnevnih kršitev. Do 19. ure jih je prejela 214, kar je trikrat več kot pred štirimi leti in več kot v obeh dneh molka na zadnjih parlamentarnih volitvah. Druge teme: - Ruske sile še okrepile napade na vzhodu Ukrajine, jutri v Kijevu ameriška delegacija - Potres v Bosni in Hercegovini terjal eno smrtno žrtev, pristojni ocenjujejo gmotno škodo - V Celovcu so se s slovesnostjo spomnili 80-te obletnice pregona koroških Slovenk in Slovencev
Stranke in liste imajo še do polnoči čas, da prepričajo volivce, naj prav njim oddajo svoj glas. V minulih treh dneh, od torka do četrtka, se je predčasnega glasovanja udeležilo nekaj več kot 130 tisoč ljudi oziroma 7,7 odstotka volilnih upravičencev, kar je rekordna udeležba. Na volitvah leta 2018 je glas predčasno oddalo 53 tisoč ljudi oziroma trije odstotki. Opolnoči se bo začel volilni molk, ki bo trajal do zaprtja volišč. Drugi poudarki oddaje: - Več novinarskih organizacij zahteva odstop odgovorne urednice in generalnega direktorja RTV Slovenija. - Ukrajinski borci vztrajajo v Mariupolju, Rusija želi nadzor nad vsemi črnomorskimi pristanišči. - Dan zemlje v Sloveniji izpostavlja problematiko izumiranja vrst.
Današnjo trditev ruskega predsednika Vladimirja Putina, da so Rusi dokončno osvojili Mariupolj, so lokalne oblasti zavrnile. V jeklarni Azovstal, ki naj bi bil še edini predel mesta, ki ni pod nadzorom Rusije, naj bi bilo poleg ukrajinskih vojakov še do tisoč civilistov. Novi satelitski posnetki iz bližine mesta kažejo več sto sveže izkopanih grobov. Zahodne države medtem Ukrajini še naprej pomagajo finančno in z dobavo orožja, tudi Slovenija naj bi v Ukrajino poslala tanke. Drugi poudarki oddaje: - Rekordno število glasov na predčasnih volitvah, ljubljanska Omnia prestavljena na Razstavišče. - V Srpenici onesnaženje reke Soče, odgovornost prevzelo podjetje TKK. - Kamniške odbojkarice osvojile tretji zaporedni naslov državnih prvakinj.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Pred nedeljskimi parlamentarnimi volitvami se je danes začelo predčasno glasovanje. Glasovnico je oddal tudi predsednik republike Borut Pahor in prebivalce pozval k udeležbi na volitvah, saj da Slovenijo zaradi zaostrenih razmer po svetu, kot sta pandemija in vojna v Ukrajini, čaka veliko strateških odločitev. Drugi poudarki oddaje: - Rusija v Ukrajini intenzivno obstreljuje celotno vzhodno fronto. - Inflacija bo v Sloveniji prihodnje leto dosegla 6,7 odstotka. - Košarkarji Olimpije z odločno zmago v četrtfinale Evropskega pokala.
Neveljaven email naslov