![Sociologinja Alenka Švab je pojasnila, da danes ni več enega samega prevladujočega modela družine, ampak imamo opraviti s celo vrsto novih družinskih oblik. Foto: Bojan Okorn za iskreni.net](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2009/05/17/64588223_otroci-5.jpg)
Starševstvo ni več ekskluzivno vezano na heteroseksualnost, imamo istospolne družine.
Celoten družinski zakonik dregne v transgeneracijska mitska verovanja, povezana s krvjo, naravno podrejenostjo žensk in otrok.
![Oče in hči](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2009/12/04/64645685_druzina-oce-hci-otroci-zakonik-druzinski.jpg)
Že leta 2005 smo začeli govoriti o tem, kako ljudje živijo nekaj, zakonodaja pa ureja nekaj drugega.
Na razpravi, namenjeni strokovnim razlagam družinskega zakonika, so se sogovorniki strinjali, da je zakonik dober korak naprej in da pomeni izboljšanje na tem področju. Prav Švabova je poudarila, da zakonodaja in politika vedno "capljata za vsakdanjim življenjem." Poudarila je, da zdajšnja ureditev marsikaj izpušča in je daleč stran od družbene realnosti. "Danes ni več enega samega prevladujočega modela družine, ampak imamo opraviti s celo vrsto novih družinskih oblik," je poudarila.
Utemeljila je, da se danes soočamo s številnimi novostmi, izpostavila pa prav starševstvo, ki ni biološko, a danes vedno bolj prisotno, družinski zakonik pa prinaša prav to razširjeno razumevanje.
"Danes starša nista le biološka mati in oče"
O tem, da danes starša nista le biološka mati in oče ter da je starševstvo precej bolj razširjen pojem, so se strinjali tudi drugi sogovorniki. Darja Zaviršek s Fakultete za socialno delo je dejala, da so že pred leti začeli govoriti o tem, da ljudje živijo nekaj, zakonodaja pa ureja nekaj drugega.
Razprave se je kot poslušalec udeležil tudi Aleš Primc, vodja Civilne iniciative za družino in otrokove pravice. Kot je zapisal v sporočilu za javnost, je pomembno, da se poslušamo in kulturno pogovarjamo, in dodal, da se želi iz prve roke seznaniti z argumenti pobudnikov, in sicer v prizadevanju, da bi uspeli oblikovati rešitve, ki bi bile sprejemljive za najširši krog državljanov.
Zavirškova je šla še dlje in poudarila problem stigamtizacije družin, ki niso tradicionalne. Vprašala se je, zakaj je odnos med otrokom in staršem, ki ni biološki, a priori slabši.
Zaviršek: Prepoved telesnega kaznovanja je fantastična
S tem je mislila tudi na očitke, da bi ljudje na otroke, ki prihajajo iz istospolnih družin, gledali drugače. "Stigma je družbeno konstruirana, je stvar odraslih in od odraslih je odvisno, kako se bo gledalo na otroke, ki živijo v istospolnih družinah," je povedala na razpravi. Nadaljevala je: "Celoten družinski zakonik dregne v transgeneracijska mitska verovanja, povezana s krvjo, naravno podrejenostjo žensk in otrok." Zavirškovi se zdi dobro, da zakonik resno jemlje otroke kot subjekt pravic, prepoved telesnega kaznovanja otrok pa je označila kot fantastično.
Tudi sekretarka na ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve Anja Kopač Mrak je razložila, da se zakonik prilagaja družbenim spremembam in da se zdaj ne govori več o roditeljski pravici, temveč o starševski oskrbi. "Vodilo je korist otroka, gre za pravice otrok vseh, ne glede na tip družine. Otroci, ki živijo v drugačnih tipih družine, niso v njih po lastni volji, in prav je, da jim država zagotovi pravice," je menila.
V Zaresu so se medtem odzvali na včerajšnje besede predsednica NSi-ja Ljudmile Novak in jih označili kot neutemeljene. Zares je NSi pozval, naj ne pozivajo k diskriminatornemu obravnavanju različnih družbenih skupin, saj s tem slovenski družbi delajo veliko škodo. Ob tem so še enkrat opozorili na vse dobrodošle novosti, ki jih zakonik prinaša, predvsem na boljše varstvo otrok.
Še danes prejemajo več deset pripomb
Medtem pa je Kopač Mrakova nekaj besed namenila še pripombam, ki so jih na družinski zakonik prejeli med javno razpravo. Dobili so jih kar 240, in to z zelo različnih naslovov, in sicer od notarske zbornice do Amnesty Internationala in dveh političnih strank. Dodala je, da jih še danes prejemajo po 60 do 70 na dan, za pripombe na točko zakonika, ki bi istospolnim parom omogočil posvojitve pa dejala, da je bilo pripomb precej, tako za kot proti, a da jih niso upoštevali, ker niso bile strokovno argmuentirane.
Sicer pa so sogovorniki pozdravili tudi druge novosti zakonika, Švabova, denimo, izenačevanje zakonskih in zunajzakonski skupnosti ter hetero- in homoseksualnih zvez, spet v luči spremenjenih oblik skupnosti.
Starševstvo ni več ekskluzivno vezano na heteroseksualnost, imamo istospolne družine.
Celoten družinski zakonik dregne v transgeneracijska mitska verovanja, povezana s krvjo, naravno podrejenostjo žensk in otrok.
Že leta 2005 smo začeli govoriti o tem, kako ljudje živijo nekaj, zakonodaja pa ureja nekaj drugega.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje