![Kljub kritikam na račun Sveta ZN-a, njegovi zagovorniki pravijo, da opravlja ta organ zelo pomembno delo po svetu. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/06/06/65410807_zn2.jpg)
![Filipini](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/05/24/65407588_maravi.jpg)
Generalna skupščina ZN-a je v petek na glasovanju odobrila nove članice Sveta, čeprav so aktivisti za človekove pravice pozivali, naj se Filipinom in Eritreji članstvo v tem organu ne odobri, opozarjali pa so tudi, da izbira Bahrajna in Kameruna sproža "precejšnje pomisleke".
Prvič v zgodovini Sveta ZN-a za človekove pravice je pet predelov sveta predlagalo ravno toliko držav kandidatk, kot je sedežev na voljo, poroča BBC, kar pomeni, da ni bilo konkurence med državami za članstvo v Svetu.
Države so lahko članice Sveta s sedežem v Ženevi dvakrat zapored po tri leta.
Organizacija za zaščito človekovih pravic Human Rights Watch (HRW) je volitve novih članic označila za "posmeh". HRW opozarja na kampanjo filipinskega predsednika Rodriga Duterteja proti mamilom, v okviru katere je bilo, kot poudarjajo, ubitih na tisoče ljudi, v Eritreji pa oblasti preganjajo in zapirajo kritike vlade.
Filipini so očitke o kršenju človekovih pravic zavrnili in sporočili, da je predsednik "zakonito uporabljal silo" zoper grožnje državi. Tudi Eritreja zavrača kritike in pravi, da s svojimi državljani ravno dobro.
Problematična Bahrajn in Kamerun
HRW je bil kritičen tudi do kandidature Bahrajna. Izpostavili so zaprtje aktivista za človekove pravice Nabila Radžaba, ki je bil, potem ko je imel vidno vlogo v prodemokratičnem uporu leta 2011, več let v zaporu. Bahrajn vztraja, da so bila sojenja neodvisna in transparentna.
V Kamerunu pa so, kot opozarja HRW, tako vladne sile kot oboroženi separatisti zagrešili "hude zlorabe" v angleško govorečem delu države. Vlada očitke zavrača. Junija je njen predstavnik podobne očitke organizacije Amnesty International označil za "umazane laži", katerih namen naj bi bil destabilizirati državo.
ZDA po odstopu kritične do Sveta
Po petkovem glasovanju v Generalni skupščini je ameriška veleposlanica v ZN-u Nikki Haley, ki je sicer napovedala svoj odstop, volitve kritizirala. "Pomanjkanje standardov še naprej spodkopava organizacijo in spet kaže, zakaj so imele ZDA prav, ko so se iz nje letos umaknile," je dejala. ZDA so namreč izstopile iz ZN-ovega Sveta, ki so mu očitale "politično pristranskost" in "neskončno sovražnost" do Izraela.
ZN je Svet za človekove pravice ustanovil leta 2006 kot nadomestilo za Komisijo za človekove pravice, ki se je soočala s kritikami, ker so bile njene članice tudi države s slabim stanjem na področju človekovih pravic.
Svet se sestaja trikrat na leto, ko pregleduje stanje človekovih pravic v vseh članicah ZN-a. Države lahko takrat predstavijo svoj napredek na tem področju.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje