Redna tedenska oddaja Zunanjepolitične redakcije, ki gledalcu ponuja pregled dogajanj po svetu v politiki, gospodarstvu in kulturi, ustvarjajo pa jo novinarke in novinarji Zunanjepolitične redakcije. Zrcalo vedno zrcali podobo sveta: tragično, veselo, zabavno.
UTRIP je oddaja Informativnega programa z najdaljšo tradicijo. Nastala je leta 1988, kot redni tedenski pregled notranjepolitičnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih dogodkov v državi, ki je bila takrat še Jugoslavija. V oddajo so si utirala pot alternativna politična razmišljanja, informacije in slikovni materiali, ki v drugih oddajah takratnega Informativnega programa še niso uspeli ugledati luči sveta. UTRIP, ki je zdaj že polnoleten, si je postopno izboril prostor izrazito avtorske oddaje in subjektivnega pogleda na najpomembnejše dogodke minulega tedna. Ustvarjalci imajo pri pripravi oddaje kar največjo ustvarjalno svobode.
Družina se odpravi na igrišče v parku. Tjaša je razočarana, saj so novo plezalo že zasedli drugi otroci. V strahu pred njimi se skrije in si jih raje predstavlja kot vesoljce. Maša razkrije, da je vesoljski mehanik, ki zna popraviti njihovo vesoljsko ladjo, in Tjaša se otrese strahu.
Začnite teden z oddajo Dobro jutro! Po pregledu dnevnega tiska in aktualnega dogajanja vam še pred osmo svetujemo glede najrazličnejših tematik. V rubriki »Ali je res?« raziskujemo in iščemo odgovore na večne dileme, znani Slovenci pa vam ponudijo idejo za zajtrk. V rubriki Jutranji heroji spoznavamo posameznike, ki so s svojimi dejanji navdihnili skupnost in pokazali, kaj pomeni biti pravi junak vsakdanjega življenja. Ponedeljek je tudi v znamenju zdravstvenih minut in domače lekarne, v kateri predstavljamo naravne rešitve za vsakodnevne težave. Skok v nov teden bo lepši v družbi oddaje Dobro jutro!
Jutranja poročila so prva televizijska poročila, ob katerih se gledalci seznanijo z najpomembnejšim dogajanjem doma in po svetu. Izvedo, kateri pomembni dogodki so predvideni za tisti dan in kaj se je dogajalo na drugi strani sveta, medtem ko smo v tem delu spali.
Z dopisniško mrežo po svetu in vsej Sloveniji.
Jutranja poročila so prva televizijska poročila, ob katerih se gledalci seznanijo z najpomembnejšim dogajanjem doma in po svetu. Izvedo, kateri pomembni dogodki so predvideni za tisti dan in kaj se je dogajalo na drugi strani sveta, medtem ko smo v tem delu spali.
Z dopisniško mrežo po svetu in vsej Sloveniji.
Jutranja poročila so prva televizijska poročila, ob katerih se gledalci seznanijo z najpomembnejšim dogajanjem doma in po svetu. Izvedo, kateri pomembni dogodki so predvideni za tisti dan in kaj se je dogajalo na drugi strani sveta, medtem ko smo v tem delu spali.
Z dopisniško mrežo po svetu in vsej Sloveniji.
Cmok ima zelo nagajivega prijatelja Bobka. Danes mu je skril hlače. Ko prideta otroka k Cmoku na kosilo, ju Cmok pričaka brez jedi. Skupaj iščejo hlače, saj se kuhati brez njih ne da. Med iskanjem postanejo lačni in vsi se strinjajo, da bi se jim zelo prilegel zavitek. Malenkost za velike mojstre kuhe. Aja, hlače je Bobek skril v hladilnik. No, problem s hlačami je rešen. Zdaj le še čarobna kuhalnica in mnogo višenj,..in zavitek je en, dva, tri nared. Pa dober tek.
Marija ima v življenju vernih pomembno mesto. Mnogi Slovenci radi poleti poromajo v Medžugorje.
Na praznik Marijinega rojstva bomo v oddaji govorili o odnosu do Božje matere Marije. Številni Slovenci se ji priporočajo v njej posvečenih cerkvah v domovini, veliko pa jih k njej poroma tudi zunaj naših meja. Med najbolj obiskanimi romarskimi kraji je Medžugorje. O tamkajšnjih prikazovanjih in vlogi tega priljubljenega hercegovskega romarskega kraja bo govoril papežev odposlanec nadškof Aldo Cavalli. Z mladimi se bomo pogovarjali o tem, s kakšnimi vtisi so se vrnili s 35. Festivala mladih v Medžugorju in kako odnos do Marije vpliva na njihovo vero. Predstavili bomo baziliko Lurške Matere božje v Brestanici in si pogledali, kako v okviru akcij Za srce Afrike, Z delom do dostojnega življenja in Kupim kozo najrevnejšim prebivalcem afriške celine pomaga Slovenska karitas.
V seriji 50 knjig, ki so nas napisale, iščemo knjigo, ki nas je najbolj zaznamovala, ki nas je skratka napisala. So nas napisali, oziroma kar prečitali, Butalci? Nas Milčinski pozna bolje, kot poznamo sami sebe? Takole pravi: ”In takih ljudi je povsod dosti, česar ne vidijo, ali ne marajo videti, pa pravijo, da ni."
"Tri ure hoda za pustno nedeljo leži vas, pa ji pravijo mesto. Sredi vasi se cedi rjava mlakuža, pa ji pravijo potok. Ob obeh kraji mlakuže stoje koče, jim pravijo hiše. Dve tri hiše imajo nadstropja, jim pra-vijo graščine. Ime je vasi Butale" Tako začenja Fran Milčinski pripo-vedko o Butalcih, knjigo, ki smo jo vsi brali, ki jo vsi poznamo, toda nočemo si priznati, da nas je malo tudi napisala. Butalci veljajo za eno največjih slovenskih knjižnih uspešnic vseh časov. V raznih oblikah in z različnim izborom zgodb so do zdaj izšli že kakih dvajsetkrat, be-remo jih od otroštva do odraslosti in vsakokrat jih drugače razumemo. Butalci so bili v slovenski literarni zgodovini precej zapostavljeni, težave pa so bile tudi z literarno zgodovinsko umestitvijo - čeprav je Milčinski ustvarjal v času realizma in naturalizma, bi mu težko nadeli oznako realist. Bil je pač humorist. In ta oznaka ga je stala kanona. Toda sogovornik ddr. Igor Grdina v oddaji jasno pove: “V živem kanonu so še kako prisotni, legije navadnih bralcev navsezadnje legitimirajo delo; je pa Milčinski izjemen stilist, samo še Ivan Cankar je imel v tisti generaciji tako prepoznaven slog.”
Priporoči:
"Tri ure hoda za pustno nedeljo leži vas, pa ji pravijo mesto. Sredi vasi se cedi rjava mlakuža, pa ji pravijo potok. Ob obeh kraji mlakuže stoje koče, jim pravijo hiše. Dve tri hiše imajo nadstropja, jim pra-vijo graščine. Ime je vasi Butale" Tako začenja Fran Milčinski pripo-vedko o Butalcih, knjigo, ki smo jo vsi brali, ki jo vsi poznamo, toda nočemo si priznati, da nas je malo tudi napisala. Butalci veljajo za eno največjih slovenskih knjižnih uspešnic vseh časov. V raznih oblikah in z različnim izborom zgodb so do zdaj izšli že kakih dvajsetkrat, be-remo jih od otroštva do odraslosti in vsakokrat jih drugače razumemo. Butalci so bili v slovenski literarni zgodovini precej zapostavljeni, težave pa so bile tudi z literarno zgodovinsko umestitvijo - čeprav je Milčinski ustvarjal v času realizma in naturalizma, bi mu težko nadeli oznako realist. Bil je pač humorist. In ta oznaka ga je stala kanona. Toda sogovornik ddr. Igor Grdina v oddaji jasno pove: “V živem kanonu so še kako prisotni, legije navadnih bralcev navsezadnje legitimirajo delo; je pa Milčinski izjemen stilist, samo še Ivan Cankar je imel v tisti generaciji tako prepoznaven slog.”','https://www.rtvslo.si/tv/spored/tvs1/2024-09-09/13976315')">Deli
Sredi avgusta vsako leto oživijo trije vrhovi, ki jih romarji obiskujejo enega za drugim: Sladka gora, Tinsko in Sv. Rok nad Šmarjami pri Jelšah. Shodi so še danes zelo obiskani in so zaradi značilnih krajevnih šeg in navad izjemno doživetje. Te cerkve pa so tudi veliki umetnostni spomeniki, s katerimi je slovenski barok dosegel svoj vrh. Arhitektura, kiparstvo in slikarstvo se združujejo v celostne umetnine, ki so slikovito umeščene v pokrajino.
V Prvem dnevniku ob 13.00 se lahko vsak dan v letu hitro in učinkovito seznanite z vsemi najpomembnejšimi novicami iz domovine in sveta. V tej krajšI informativni oddaji dajemo prednost hitrosti, ažurnosti in jedrnatosti.
V prvih dnevnih športnih poročilih vas bomo seznanili z najpomembnejšimi rezultati tekmovanj, ki so se odvijali prejšnji večer ter napovedali dogodke v tekočem dnevu.
O največjih filmskih igralcih, njihovi karieri, zasebnem življenju in o pomenu njihovega ustvarjalnega dela za zgodovino filma govorijo pronicljivi poznavalci sedme umetnosti. Med njimi sta Derek Malcolm, dolgoletni filmski kritik pri britanskem dnevniku Guardian, in Ian Nathan, filmski publicist in nekdanji urednik pri britanski filmski reviji Empire.
Epizoda: SIDNEY POITIER
Sidney Poitier, ki je umrl 6. januarja 2022, ima v zgodovini ameriškega filma in kulture častno mesto. Bil je prvi temnopolti igralec, ki je prejel oskarja za najboljšo glavno vlogo. Njegova kariera je bila polna pomembnih vlog, ki so imele v času boja za pravice temnopoltih subverziven naboj. Sistematično je zavračal vloge, ki so utrjevale žaljive rasistične stereotipe, in v številnih kultnih klasikah iz 60. in 70. let ustvaril edinstveni tip temnopoltega junaka, ki je bil inteligenten in dostojanstven, prodoren in uporniški.
Izvirni naslov: DISCOVERING FILM / Britanska dokumentarna oddaja, 2015 / Režija: Lyndy Saville / Nastopajo: Derek Malcolm, Wendy Mitchell, Ian Nathan, Neil Norman
Z nami bo sociologinja in raziskovalka dr. Mirjam Milharčič Hladnik.
Govorili bomo o knjigi Doba velikih migracij na Slovenskem, ki je tik pred ponatisom, v angleškem prevodu pa jo lahko beremo pri ugledni založbi Peter Lang. To je knjiga za vsak dom, poudarja soavtorica, saj skorajda ni hiše, od koder se v tistem času ni odpravil v svet kak član družine. Vabljeni v našo družbo.
Ko se Amelie vrne iz Baden-Badna, ima lepo presenečenje za Tima.
Franzi je še vedno razdvojena med Timom in Steffnom. Podobne težave ima v zvezi s Paulom Lucy. Tima odpustijo iz bolnišnice.
Rosalie se skrije, saj nameravajo na njen seminar priti vsi trije meceni. Medtem spozna Christopha.
Ta še vedno išče Karla. Schulzu uspe izslediti njegov telefon.
Alfons je obljubil Hildegard, da bo skuhal kosilo. Nepredvidene okoliščine mu to preprečijo. Kako se bo izvlekel?
STURM DER LIEBE (XVI.) / Nemčija / 2019-2020
Scenarij: Björn Firnrohr, Claudia Köhler
Režija: Felix Bärwald, Stefan Jonas, Carsten Meyer-Grohbrügge, Udo Müller, Steffen Nowak, Lutz von Sicherer, Alexander Wiedl idr.
V glavnih vlogah: Léa Wegmann, Florian Frowein, Antje Hagen, Sepp Schauer, Dirk Galuba, Joachim Lätsch, Dieter Bach, Lorenzo Patané, Uta Kargel, Melanie Wiegmann, Erich Altenkopf, Jenny Löffler, Sandro Kirtzel, Jennifer Siemann, Julia Grimpe, Anna Lena Class, Franz-Xaver Zeller, Patrick Dollmann, Isabell Ege, Paulina Hobratschk, Lukas Schmidt
Najkrajša športna dnevnoinformativna oddaja je namenjena kratkemu najzanimivejšemu pregledu novic prejšnjega dne in odmevom s tekmovanj doma in v tujini.
Egon in Ajda bi rada opazovala čopaste ponirke pri svatovanju. Tiho se morata pritajiti in jih negibno opazovati. Toda živahna Ajda tega ne zmore. Le kdo bi jo lahko naučil umetnosti opazovanja?
G-rexi iščejo večerjo in pot jim prekriža čilistriga. Začne se divji lov. Rdečka jih skuša ustaviti, saj čilistrige oddajajo zelo pekoč strup, a nazadnje po naključju tudi sama eno poje. Zaradi skakanja od bolečine pritegne pozornost bananaraptorjev, ki prav tako iščeta večerjo.
Smo že v polfinalu, kjer se za finalno vstopnico v kvizu potegujejo Ajda, Matic in Luka iz OŠ Mirana Jarca Črnomelj (rumeni) ter Sofija, Miha in David iz OŠ Toma Brejca Kamnik (vijolični), v Hitrih lončkih pa Tara, Kim in Kaja iz OŠ Jakobski Dol ter Eva, Mihael in Nina iz OŠ Žiri. Za ognjen začetek poskrbi Juš, za še bolj vroč konec tekmovalci. Vmes na hitro preletijo Prebrane celice sezone, oponašajo živali in se igrajo otroške igre, med vprašanji poskrbijo za boljši rezultat pri plezanju, potopijo hrast in se spopadejo z ogrci, v labirintu pa se rumeni z junakom prebijajo preko stepe, medtem ko vijolični pokažejo pesti. Kdo zaide v Dalmacijo in kdo kosi s hijeno, poglejte v 29. oddaji Malih sivih celic.
Edini in zelo popularen kviz za mlade Male sive celice preverja znanje in veščine sedmošolcev, osmošolcev in devetošolcev. Dvaintrideset tekmovalnih šol iz osmih različnih regij Slovenije se preizkusi v znanju matematike, logike, poznavanju kulturne dediščine, športa, družbe, astronomije, kemije, biologije, tehnike, gospodinjstva, zgodovine, geografije, človeškega telesa in glasbe. V posebni rubriki Hitri lončki pa svoje spretnosti preizkusijo še druge trojke osnovnošolcev od petega razreda naprej.
V zabavnem kvizu trije tekmovalci odgovarjajo na enostavna vprašanja. Rešitev je zmeraj črka, ki se izpiše v križanki. Naslednja naloga je rešiti gesla v tej skrivnostni križanki. Tekmovalci lahko v vsakem trenutku zaključijo krog s pritiskom na tipko Vem!, če prepoznajo vsa gesla naenkrat. V finalu si nato najboljši tekmovalec izbere naključnih 5 črk, ki se izpišejo v tematski križanki. Vsaka beseda, ki jo ugane, prinese nagrado. Če mu uspe križanko rešiti v celoti, pa se nagrada poveča. Finalist dobi vstopnico v naslednjo oddajo, kjer se pomeri z novima izzivalcema.
Gledalci doma lahko sodelujejo v nagradni igri na objavljenem spletnem naslovu www.rtvslo.si/vem-kviz tako, da uganjujejo manjkajočo črko v iskani besedi. Na zaslonu se izpišejo: vprašanje, beseda z manjkajočo črko ter dve črki, od katerih je samo ena rešitev nagradne igre. Črki se izpišeta za zaporednima številkama 1 in 2.
Z ogledom DNEVNIKA si vsak dan v letu zagotovite učinkovit dnevni pregled dogodkov doma in po svetu oz. enourni odmerek informacij, ki so jih čez dan zbrali dopisniki in posebni poročevalci iz svetovnih prestolnic, dopisniki iz vse Slovenije ter novinarji uredništev notranjepolitičnih in gospodarskih, zunanjepolitičnih, športnih in kulturnih oddaj.
Oddaja Slovenska kronika vsak dan predstavi najpomembnejše dogodke in zgodbe iz slovenskih krajev. Poudarek je na človeških zgodbah, okoljskih in socialnih temah, dnevnem utripu podeželja in mest. Še posebej smo pozorni na pozitivne primere, ki jim namenjamo prostor v čisto vsaki oddaji.
Osrednja dnevnoinformativna oddaja je namenjena med drugim tudi najaktualnejšim dogodkom dne, rezultatom, izjavam in ozadjem s posameznih tekmovanj doma in v tujini.
Vsak ponedeljek zvečer vas na prvem programu Televizije Slovenija znova vabimo v družbo dolgoletnega voditelja Studia City, Marcela Štefančiča. Vrača se na prepoznavni voditeljski stol, z novo polurno oddajo Marcel, ki bo brezkompromisno in z ostrim pridihom z enim ali več sogovorniki poglobljeno, udarno in analitično načenjala najbolj aktualne in tudi provokativne teme. Gledalci oddaje lahko pričakujejo nepopustljive pogovore, v katerih bodo na drugačen način postavljena vprašanja, ki so nujna za razumevanje zakulisnega dogajanja in analizo družbenih procesov.
Osrednja mozaična oddaja Uredništva oddaj o kulturi. Osmi dan je kozmopolitska oddaja, v kateri najdejo prostor vse oblike klasičnega in sodobnega umetniškega ustvarjanja, humanizem, kulturna dediščina, fenomenološko in sociološko obravnavanje tem in kulturna politika.
Odmevi vsak delavnik ob 22.10 ponudijo sveže večerne novice ter analize najpomembnejših dogodkov dneva. Ozadja dogodkov in pojavov, prikrite podrobnosti in nove plati vznemirljivih zgodb predstavljajo novinarji in izbrani gosti, ki jih izprašajo voditelji oddaje ali pa se soočijo med seboj. V studiu damo besedo obema, oziroma toliko stranem, da si naši gledalci lahko ustvarijo čim bolj celostno podobo aktualnih dogajanj. Poleg tega pa še kratek pregled dnevnih svetovnih in domačih novic, ki ste jih morda zamudili ali preslišali čez dan.
Kultura je kratka aktualna informativna oddaja o kulturi in umetnosti, v kateri se praviloma izpostavljajo osrednji dogodki dneva. V njej najdejo prostor tudi mednarodne novice in problemske teme. V ustvarjanje oddaje so vključeni dopisniki doma in v tujini.
Pregled športnih dogodkov bodo sodelavci športnega programa strnili v zadnji dnevnoinformativni oddaji, seznanili bodo z najnovejšimi dnevnimi rezultati ter izjavami, ne bodo pa pozabili tudi na prispevke aktualnih dogodkov z izjavami tekmovalcev.
Leta 1978 si je Aldo Moro, predsednik Krščanskih demokratov, vodilne italijanske stranke, prizadeval za oblikovanje vlade narodne enotnosti s sodelovanjem Komunistične partije. Vendar se s t. i. zgodovinskim kompromisom, za katerega se je zavzemal predsednik Krščanskih demokratov, marsikdo ni strinjal, tako v parlamentu kot na ulici in celo v Vatikanu. 16. marca, na dan, ko naj bi se glasovalo zaupnici vladi, so pripadniki Rdečih brigad v zasedi pričakali Alda Mora in njegovo spremstvo. Stražarje so ubili, Mora pa ugrabili.
ep. 1:
Leta 1978 si je Aldo Moro, predsednik Krščanskih demokratov, vodilne italijanske stranke, prizadeval za oblikovanje vlade narodne enotnosti s sodelovanjem Komunistične partije. Vendar se s t. i. zgodovinskim kompromisom, za katerega se je zavzemal predsednik Krščanskih demokratov, marsikdo ni strinjal, tako v parlamentu kot na ulici in celo v Vatikanu. 16. marca, na dan, ko naj bi se glasovalo zaupnici vladi, so pripadniki Rdečih brigad v zasedi pričakali Alda Mora in njegovo spremstvo. Stražarje so ubili, Mora pa ugrabili.
ESTERNO NOTTE / Exterior Night / Italija / 2022
Scenarij: Marco Bellocchio, Stefano Bises, Ludovica Rampoldi
Režija: Marco Bellocchio
V glavnih vlogah: Fabrizio Gifuni, Margherita Buy, Toni Servillo, Fausto Russo Alesi, Daniela Marra, Gabriel Montesi, Paolo Pierobon, Fabrizio Contri, Pier Giorgio Bellocchio, Antonio Piovanelli, Bruno Cariello
Dnevnik Slovencev v Italiji je informativna oddaja, v kateri novinarji poročajo predvsem o dnevnih dogodkih med Slovenci v Italiji. Je pomembno ogledalo njihovega vsakdana, v njem opozarjajo na težave s katerimi se soočajo, predstavljajo pa tudi pestro kulturno, športno in družbeno življenje slovenske narodne skupnosti. V oddajo so vključene tudi novice iz matične domovine.