Koalo so Avstralci razglasili za svojo najboljšo prijateljico, brez živalce v plišasti izvedbi pa države ne zapusti skoraj noben turist. Foto: RTV SLO/M. T.
Zaradi svoje izoliranosti in svojevrstnih, a zelo raznolikih podnebnih razmer je Avstralija celina, na kateri prebivajo številne živali, ki jih ni mogoče najti nikjer drugje.
Koalo so Avstralci razglasili za svojo najboljšo prijateljico, brez živalce v plišasti izvedbi pa države ne zapusti skoraj noben turist. Foto: RTV SLO/M. T.
Oglas
Tropski deževni gozd na severu, savane, stepe in zmerno rastje proti jugu nudijo zatočišče 84 odstotkom sesalcev. Več kot 45 odstotkov ptic in 89 odstotkov rib, ki živijo v toplih vodah blizu obale, je endemitov. Živali, ki imata že status avstralske ikone, sta koala in kenguru, ki pa ju je v naravi težko videti; po pripovedovanju Avstralcev ni tako malo domačinov, ki niti sami še niso videli teh živali drugje kot v živalskih vrtovih.
Ni pa treba v živalski vrt, če želijo popotniki videti številne druge živali, značilne le za Avstralijo. Treba je le slediti ptičjemu ščebetanju, da na drevesu zagledaš katero izmed pisanih ptic, ki prepevajo v številnih evropskih stanovanjih, z malo sreče pa v krošnjah nad sabo opaziš tudi kakaduje.
Raj za ljubitelje živali je potapljanje ali snorklanje na Velikem koralnem grebenu, vendar je treba pozorneje preučiti ponudbo agencij, ki se ukvarjajo z nudenjem tovrstnih storitev. Okoli 3.000 kilometrov dolg greben je namreč razdeljen na območja, od katerih so ena javnosti nedostopna in jih preučujejo le znanstveniki, druga so odprta določeno obdobje, nato pa je dostop nanje spet prepovedan, da se flora in favna na njih obnovita, medtem ko so nekateri deli koralnega grebena obiskovalcem vedno dostopni.
Manj prijetne na pogled kot številne pisane ribe na koralnem grebenu, a zato veliko bolj redke, so kače. Pred obiskom celine tam spodaj lahko morebitne turiste odvrne podatek, da se po Avstraliji plazi šest izmed desetih najbolj strupenih kač na svetu, sicer pa so biologi tam popisali 140 vrst zemeljskih in 34 morskih kač. Pot vam lahko prekrižajo tudi škorpijoni ali pajki, medtem ko morske užitke v tropskih vodah pol leta grenijo tudi strupene meduze, zaradi katerih je kopanje poleti močno odsvetovano.
M. T.
V povprečju koale spijo po 20 ur na dan, preostanek dneva pa žvečijo evkaliptusovo listje. Foto: RTV SLO/M. T.
Ime so jim nadeli staroselci, ki so opazili, da koale ne pijejo vode (kar tudi pomeni njihovo ime). Dovolj tekočine dobijo že v evkaliptusovih listih. Foto: RTV SLO/M. T.
Kenguruji svoje mladiče v vrečah prenašajo okoli devet mesecev, pri materi pa se hranijo do približno 18. meseca. Foto: RTV SLO/M. T.
Evropejcem se zdijo skoraj vsi podobni, a kengurujev je v resnici 65 vrst, od katerih je le eno mogoče najti tudi na Novi Gvineji, sicer pa so živali avstralski endemiti. Foto: RTV SLO/M. T.
Ena izmed podvrst kenguruja so tudi valabiji, ki so manjši in rdečkasti. Foto: RTV SLO/M. T.
Wombati, kot medvedom vrečarjem pravijo Avstralci, so veliki približno en meter, živijo pa v rovih, ki jih izkopljejo v travnatih pokrajinah, suhih gozdovih ali grmiščih. Foto: RTV SLO/M. T.
Avstralija se lahko pohvali z več kolonijami najmanjših pingvinov na svetu. Vsak večer je njihovo pot iz morja do gnezd na kopnem mogoče opazovati na Phillip Islandu jugovzhodno od Melbourna. Foto: RTV SLO/M. T.
Kuščarjev je v Avstraliji v izobilju. Brez težav jih je med drugim mogoče opaziti na Fraser Islandu, kjer obiskovalci največkrat vidijo plašne živali, ki skupaj z repom merijo približno meter. Foto: RTV SLO/M. T.
Sicer je lahko videti sestradan, a avstralskemu divjemu psu se lahko vedno praktično preštejejo kosti, saj je to njihov naraven videz, ki pa obiskovalce večkrat pripravi do tega, da jim puščajo hrano. Osebje v narodnih parkih to strogo kaznuje, saj lahko živali postanejo nesamostojne in sposobne napadati ljudi. Največ dingov je mogoče videti na Fraser Islandu. Foto: RTV SLO/M. T.
Po Avstraliji leta okoli 800 vrst ptičev, od katerih najmanjši meri osem centimetrov, največji emu pa lahko zrase celo do dveh metrov. Foto: RTV SLO/M. T.
Emu je za nojem drugi največji ptič na svetu, vendar mu velikost ne pomaga pri letenju, saj se ne more dvigniti v zrak. Kljub temu pa lahko potuje precej hitro, saj lahko teče tudi s hitrostjo 50 kilometrov na uro. Foto: RTV SLO/M. T.
Netopirje je mogoče videti praktično po vsej celini, med bolj opaženimi pa so v Sydneyju, ko pod večer iz kraljevih botaničnih vrtov poletijo čez mesto. Ob pravem vremenu pričarajo jate netopirjev skoraj grozljivo hitchcockovsko vzdušje. Foto: RTV SLO/M. T.
Med nadležnejšimi prebivalci Avstralije so številne žuželke, proti katerim se obiskovalci in domačini borijo na najrazličnejše načine: pravi Avstralci nosijo klobuke, s katerih bingljajo plutovinasti zamaški, ki odganjajo muhe, nekateri, predvsem obiskovalci, pa si čez glavo poveznejo mrežasto tkanino. Foto: RTV SLO/M. T.
Krokodili v Avstraliji živijo v sladkih in slanih vodah, nevarnejši pa so saltiji, kot jim pravijo. Pa še namig: kadar krokodili napadajo, vedno izberejo najmanjšega člana družbe, udarijo pa z močjo, ki jo lahko primerjamo z močjo, s katero človek zdrobi jajce, ko stopi nanj. Foto: RTV SLO/M. T.
V vodah okoli Avstralije živi okoli 180 vrst morskih psov, od katerih jih je le deset potencialno nevarnih človeku. Foto: RTV SLO/M. T.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje