![Mesec oktober tradicionalno velja za zelo volatilen mesec na razvitih borzah, toda letos so bile vse bojazni zaman. Gibanja so bila prejšnji mesec umirjeno pozitivna, zaslugo ima tudi ohlapnejša denarna politika ameriške centralne banke, ki je v sredo obrestno mero spet znižala za četrtino odstotne točke. Dow Jones je prejšnji mesec pridobil 0,3 odstotka, Nasdaq 0,6 odstotka, frankfurtski DAX30 pa kar 4,2 odstotka. Rast se je nadaljevala tudi prvi dan novembra, newyorška delniška indeksa S&P in Nasdaq sta splezala rekordno visoko. Foto: Reuters Mesec oktober tradicionalno velja za zelo volatilen mesec na razvitih borzah, toda letos so bile vse bojazni zaman. Gibanja so bila prejšnji mesec umirjeno pozitivna, zaslugo ima tudi ohlapnejša denarna politika ameriške centralne banke, ki je v sredo obrestno mero spet znižala za četrtino odstotne točke. Dow Jones je prejšnji mesec pridobil 0,3 odstotka, Nasdaq 0,6 odstotka, frankfurtski DAX30 pa kar 4,2 odstotka. Rast se je nadaljevala tudi prvi dan novembra, newyorška delniška indeksa S&P in Nasdaq sta splezala rekordno visoko. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/11/02/65621996.jpg)
![Google je najavil že nekaj časa pričakovan prevzem ameriške družbe Fitbit, ki med drugim proizvaja pametne ure in merilnike telesne dejavnosti. Vrednost prevzema je 2,1 milijarde dolarjev. Googlovo krovno podjetje Alphabet je sicer zadnji teden sporočilo poslovne dosežke tretjega četrtletja. Čistega dobička je bilo za 7,1 milijarde dolarjev, kar je 23 odstotkov manj kot v enakem obdobju lani in manj od pričakovanj analitikov. Rast prihodkov je bila po pričakovanju okoli 20-odstotna. Tečaj Googlovih delnic se je (kljub 2,2-odstotni torkovi pocenitvi) na tedenski ravni nekoliko zvišal, pri 1.272 dolarjih pa so delnice trenutno skoraj 22 odstotkov višje kot na začetku leta. Foto: Reuters Google je najavil že nekaj časa pričakovan prevzem ameriške družbe Fitbit, ki med drugim proizvaja pametne ure in merilnike telesne dejavnosti. Vrednost prevzema je 2,1 milijarde dolarjev. Googlovo krovno podjetje Alphabet je sicer zadnji teden sporočilo poslovne dosežke tretjega četrtletja. Čistega dobička je bilo za 7,1 milijarde dolarjev, kar je 23 odstotkov manj kot v enakem obdobju lani in manj od pričakovanj analitikov. Rast prihodkov je bila po pričakovanju okoli 20-odstotna. Tečaj Googlovih delnic se je (kljub 2,2-odstotni torkovi pocenitvi) na tedenski ravni nekoliko zvišal, pri 1.272 dolarjih pa so delnice trenutno skoraj 22 odstotkov višje kot na začetku leta. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/11/02/65622000.jpg)
Oktobra je največje svetovno gospodarstvo kljub stavki avtomobilskega velikana General Motors dodalo neto 128 tisoč novih delovnih mest, medtem ko so analitiki napovedovali, da bo novih služb le 75 tisoč. Statistiki so občutno navzgor popravili tudi številke za prejšnja dva meseca, septembra je bilo denimo ustvarjenih kar 180 tisoč delovnih mest, in ne 136 tisoč, kot so znašale prve ocene. Je pa vseeno opazno, da je letos dinamika zaposlovanja v ZDA manjša: lani je bilo mesečno povprečno ustvarjenih 223 tisoč delovnih mest, letos za zdaj 167 tisoč, kar pa je dovolj, da se Američanom še ni treba bati recesije. Gospodarska rast se je v tretjem letošnjem četrtletju le malenkost ohladila, po prvi oceni je bila 1,9-odstotna.
Po strmi petkovi rasti novi rekordi
Brezposelnost se je oktobra zvišala na 3,6 odstotka, potem ko je bila septembra pri 3,5 odstotka najnižja v zadnjih 50 letih, je pa zgodovinski vrh doseglo število zaposlenih, ki se meri z anketo med gospodinjstvi, in sicer 158,5 milijona. Delniški indeksi v New Yorku so se v petek na dobro oktobrsko sliko s trga dela odzvali izrazito pozitivno in nadoknadili četrtkove izgube. Dow Jones je pridobil 300 točk, na tedenski ravni pa se je povzpel za poldrugi odstotek in je manj kot 100 točk oddaljen od rekorda. Indeksa S&P 500 in Nasdaq sta postavila nova zgodovinska vrha.
Apple ima še naprej izjemne dobičke
Do zdaj je okoli 70 odstotkov podjetij, ki so vključena v indeks S&P, sporočilo poslovne rezultate tretjega četrtletja, kar 75 odstotkov jih je z dobički pozitivno presenetilo, med njimi tudi Apple, čeprav je posel z iPhoni prinesel skoraj deset odstotkov nižji "izplen" (33,4 milijarde dolarjev). Podjetje se je uspešno preusmerilo k ponujanju različnih spletnih storitev, tako da je dobiček trimesečja le malenkost upadel (s 14,1 na 13,7 milijarde), prihodki pa so se zvišali za dva odstotka, na 64 milijard dolarjev. Za ključni božični kvartal Apple napoveduje rast prihodkov na 89,5 milijarde dolarjev. Delnice so pri dobrih 255 dolarjih postavile nov rekord, tržna vrednost podjetja pa je spet presegla tisoč milijard dolarjev. Tudi Facebook je v tretjem letošnjem četrtletju odlično posloval, prihodke je glede na isto lansko obdobje povečal za 28 odstotkov, na 17,38 milijarde dolarjev, dobiček pa je narasel na 6,09 milijarde dolarjev.
Dow Jones (New York) | 27.327 točk |
S&P 500 (New York) | 3.065 točk |
Nasdaq (New York) | 8.386 točk |
DAX30 (Frankfurt) | 12.961 točk |
Nikkei (Tokio) | 22.850 točk |
SBITOP (Ljubljana) | 853 točk |
10-letne slovenske obveznice | zahtevana donosnost: +0,11 % |
10-letne ameriške obveznice | zahtevana donosnost: +1,73 % |
EUR/USD | 1,1165 |
EUR/CHF | 1,1003 |
bitcoin | 9.230 USD |
nafta brent | 61,79 USD |
zlato | 1.514 USD |
evribor (šestmesečni) | -0,348 % |
![Christine Lagarde naj bi vodila podobno politiko kot Mario Draghi. Še dolgo je v območju evra pričakovati negativne obrestne mere, kar je dobra novica za vse, ki najemajo posojila, in slaba za vse varčevalce. Vse več evropskih bank namreč uvaja ležarine oziroma negativne obresti tudi za fizične osebe. Foto: Reuters Christine Lagarde naj bi vodila podobno politiko kot Mario Draghi. Še dolgo je v območju evra pričakovati negativne obrestne mere, kar je dobra novica za vse, ki najemajo posojila, in slaba za vse varčevalce. Vse več evropskih bank namreč uvaja ležarine oziroma negativne obresti tudi za fizične osebe. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/11/02/65622001.jpg)
Slovo Maria Draghija
Sredi tedna se je sešla ameriška centralna banka, ki je ključno obrestno mero pričakovano tretjič zapored (julij, september, oktober) znižala za 25 bazičnih točk, na raven med 1,50 in 1,75 odstotka. Guverner Jerome Powell je ob tem namignil, da v prihodnjih mesecih ni pričakovati novih znižanj obrestne mere, prav tako ne zvišanja, razen če bi se inflacija občutneje zvišala. Analitiki ocenjujejo, da Fed letos vodi preudarno denarno politiko, potem ko je lani naredil hudo napako z decembrskim višanjem obresti, kar je za nekaj dni močno prestrašilo delniške trge. Evropsko centralno banko je medtem zapustil Mario Draghi, nasledila ga je Christine Lagarde. Mediji so ji pripeli vzdevek "Madame Dragharde", pri čemer namigujejo, da ECB-jeva politika ostaja takšna, kot je bila pod vodstvom Maria Draghija, torej ultra ohlapna z negativno depozitno obrestno mero in od tega meseca tudi z obuditvijo programa odkupovanja obveznic.
Prihodnje leto spet presežna ponudba nafte
Na sveže podatke s trga dela in na spodbudne premike pri trgovinskih pogajanjih med ZDA in Kitajsko se je konec tedna odzval tudi naftni trg. Cena brenta se je povzpela za okoli tri odstotke, na skoraj 62 dolarjev. Iz vodstva Mednarodne agencije za energijo (IEA) je sicer prišlo opozorilo, da se bodo naftni trgi v letu 2020 spopadali s presežno ponudbo, razen če ne bo velikega preobrata na strani povpraševanja. Kartel OPEC se je skupaj z Rusijo sicer zavezal, da bo do januarja dnevno načrpal 1,2 milijona skoraj 159-litskih sodov manj in naj bi takšen dogovor podaljšal še za nekaj mesecev, vendar pa bodo nečlanice OPEC-a, kot so ZDA, Brazilija in Norveška, na drugi strani prihodnje leto načrpale več nafte. V zadnjem mesečnem poročilu je sicer IEA znižal oceno rasti povpraševanja za 100 tisoč sodov, na 1,2 milijona sodov dnevno.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje