Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
Na Bledu se z razpravami o prihodnosti Evrope in zlasti zahodnega Balkana končuje strateški forum s številnimi uglednimi gosti. Danes razpravljajo še o gospodarskih temah, varnosti preskrbe s hrano in podnebnih spremembah. Druge teme oddaje: - Unija bi urila ukrajinske vojake, nuklearka Zaporožje spet tarča napadov - Dodaten državni denar gasilcem, društvom bi ob naravnih nesrečah povrnili stroške intervencij - Na trasi drugega tira odkrili novo veliko kraško jamo, morda celo jamski sistem
Ob prihajajoči jeseni in pričakovani dodatni draginji je premier Robert Golob s stroko pretresal vprašanja, kako zagotoviti energetsko varnost in obvladati draginjo. Kot je povedal, je vlada pripravila dva nova zakona, in sicer zakon o preskrbi s plinom ter interventni zakon za obvladovanje kriznih razmer pri oskrbi z energijo. Kot največji izziv je izpostavil nedelujoče energetske trge in poudaril, da bi morala vanje hitro in odločno poseči Evropska komisija. O tem bo ob robu strateškega foruma, ki se začenja na Bledu, spregovoril s predsednico Evropske komisije Ursulo von der Leyen. V oddaji boste slišali tudi: - Delegacija Agencije za jedrsko energijo na poti v jedrsko elektrarno Zaporožje - Krajani ob gradbišču drugega tira znova opozarjajo na moteče vplive graditve - Nova Gorica gosti največja literarna dogodka na Primorskem
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Na celjskem sodišču se je začela glavna obravnava v eni od največjih afer v zgodovini države, zadevi Teš 6. Deset let po začetku preiskav obtožencem - z nekdanjim prvim možem Teša Urošem Rotnikom na čelu - očitajo vrsto kaznivih dejanj. Rotnik je ob prihodu na sodišče krivdo zanikal. Na predobravnavnih narokih je krivdo priznalo le eno podjetje. Druge teme: - Evropa mrzlično varčuje z energijo, Rusija pa masovno sežiga plin za izvoz - Petrol zaradi regulacije cen goriv v polletju pridelal izgubo - V Stožicah z zmago Brazilcev začetek svetovnega prvenstva v odbojki, Slovenija zvečer s Kamerunom
Odločitev, ali bo Jože Golobič še naprej vodil našo največjo bolnišnico, je v rokah sveta ljubljanskega UKC-ja. Golobič namreč kljub pozivom pristojnega ministra ne namerava odstopiti; da za to ni potrebe, je prepričan tudi eden od svetnikov zavoda Samo Fakin. Druge teme: - Sandoz ne bo več del Novartisa; kakšna bo usoda Leka? - Moskva potrdila napad na železniško postajo v osrednji Ukrajini - Kljub padavinam v slovenski Istri vode še vedno premalo; varčevalni ukrepi ostajajo
"Ogrožena je stabilnost zdravstvenega sistema," je sporočila vlada, potem ko je ugotovila, da številne bolnišnice poslujejo z izgubo, da je v juliju na zdravstveno storitev čakalo 1.150.000 ljudi, med njimi na prvi pregled četrt milijona, od tega 58 odstotkov nad najdaljšo dopustno čakalno dobo. Zakon vladi omogoča, da zato določi programe storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, opredeli zmogljivosti za izvajanje programa, in določi, koliko denarja bo šlo za ta namen. Druge teme: - Tudi predstavniki upokojencev zahtevajo ustavitev in spremembe digitalnega izobraževanja starejših - Ukrajina pol leta po ruskem napadu praznuje dan neodvisnosti - Na Krasu odpeljali večino interventno posekanega lesa; sanacija požarišča še v povojih
Vodstvo ljubljanskega kliničnega centra nima več podpore zdravstvenega minisrtstva, je na novinarski konferenci dejal minister Danijel Bešič Loredan ter generalnega direktorja zavoda pozval k odstopu. Med očitki so slabi poslovni rezultati in številni zamujeni roki. Druge teme: - Gospodarstvo si od znižanja DDV na energente ne obeta veliko, pričakujejo druge ukrepe - Novost predsedniških volitev: Volilci v tujini bodo dobili prazne glasovnice - Trump zaradi preiskave FBI toži ameriško vlado
Državni zbor bo, kot je dopoldne potrdil kolegij predsednice, jutri po nujnem postopku potrjeval predlog zakona o znižanju davka na dodano vrednost na energente od prvega septembra. Predlog zakona, ki ga bo popoldne obravnaval še odbor za finance, sicer ne predvideva znižanja DDV-ja za kurilno olje. Preostale novice: Na Karitas Maribor v zadnjem času pomoč išče do 15 odstotkov več ljudi. Združene države in Južna Koreja začele največje skupne vojaške vaje od leta 2018. Tudi v Kopru gneča in slaba volja zaradi omejenih mest za digitalno izobraževanje starejših.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Gasilci in komunalne službe po državi odstranjujejo posledice včerajšnjega neurja. Največ škode je močan veter povzročil v Kranju in Ljubljani, odkrival je strehe in podiral drevesa, več ljudi je laže poškodovanih. Drugi poudarki: - Neurja divjala tudi po Franciji, Italiji in Avstriji ter zahtevala 12 smrtnih žrtev - Začel se je drugi prijavni rok na fakultete, povečano zanimanje tujih študentov - Nagrada režiserju Matevžu Luzarju na 12-em mednarodnem filmskem festivalu v Pekingu
Predstavniki gospodarstva, ki vlado pozivajo, naj sprejme ukrepe za blažitev posledic energetske draginje, danes pričakujejo osnutek predloga zakona o pomoči gospodarstvu. Premier Robert Golob je napovedal, da bo država delno subvencionirala razliko med lanskimi in letošnjimi cenami energentov. Poleg pomoči za mala in srednja podjetja se vlada danes ukvarja tudi z enkratnimi draginjskimi dodatki za socialno ogrožene. Več po ostalih poudarkih oddaje: - Voditelji Ukrajine, Turčije in Združenih narodov tudi o končanju vojne v Ukrajini - Boj s plameni na jugozahodu Evrope se nadaljuje - Za deficitarne poklice vnovič državne štipendije, pa tudi kadrovske
Evropsko gospodarstvo se, tudi sodeč po danes objavljenih podatkih Evropskega statističnega urada, ohlaja. Ob tem ljudi pred bližajočo se zimo skrbijo še inflacija in visoke cene energentov, to se že pozna tudi pri številu prošenj za izredno denarno pomoč. Pričakujejo, da se bo jeseni število prošenj še povečevalo. Ostale teme: - Pravna mreža za varstvo demokracije: ministri prejšnje vlade niso bili upravičeni do nadomestila za neizrabljen dopust - Severna Koreja, opogumljena s toplejšimi odnosi z Rusijo, nadaljuje testne izstrelitve raket - Ogled Plečnikovih znamenitosti v Ljubljani odslej mogoč tudi s Plečnikovim mestnim avtobusom
Rast bruto domačega proizvoda je bila v drugem letošnjem četrtletju na letni ravni 8,2-odstotna, k temu sta najbolj pripomogla domača poraba in storitvena menjava z drugimi državami. Kot pravi analitik Luka Žakelj iz Banke Slovenije, so se ohranjali pogoji za krepitev zasebne porabe. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Pomurski kmetje ob obisku premiera Goloba poudarili nujnost pomoči države po suši - Dež malo izboljšal razmere v Istri, vendar so razmere še naprej kritične - Finska napovedala zmanjšanje števila izdanih vizumov za ruske državljane, Nemčija skeptična do tega ukrepa
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Mladinske organizacije ob današnjem mednarodnem dnevu mladih opozarjajo na že dolgo nerešena vprašanja slabe dostopnosti do stanovanj in služb ter na stiske, ki ta boj spremljajo. Želijo si svetle in zelene prihodnosti, ki jo je treba začeti ustvarjati takoj. Druge teme oddaje: - Ljubljanski zdravstveni dom uvaja nov način elektronskega naročanja - FBI naj bi na posestvu Donalda Trumpa iskal dokumente, povezane z jedrskim orožjem - V Dutovljah se začenja praznovanje ob 50-em prazniku terana in pršuta
Predstavniki organizacij, ki zastopajo interese mladih in starejših, so predsedniku vlade Robertu Golobu predstavili najbolj žgoče probleme. Kot je pojasnil premier, so se dogovorili, da bodo nekatere teme obravnavali prednostno v obliki delovnih skupin. Med njimi je poudaril duševno zdravje mladih, štipendije in usklajevanje pokojnin. Drugi poudarki oddaje: - Na donatorski konferenci v Koebenhavnu o dodatni pomoči za Ukrajino. - Gozdove zaradi suše ogrožajo podlubniki. - Požar pri Socerbu pogašen, požarišče bodo zalivali do večera.
Neveljaven email naslov