Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Zdi se, da so inflacija, vojna v Ukrajini in težave v mednarodnih dobavnih verigah nekoliko odrinile na stran načrte o prehodu v nizkoogljično družbo. A po drugi strani so dodatno poudarile nujnost samooskrbe, še posebej energetske. Skupina znanstvenikov, ki jih usmerja SAZU, je predstavila energetsko strategijo do leta 2050, ki pa zahteva kar 17 milijard evrov. Plačevali bomo tudi odjemalci. Podrobneje o strategiji po drugih poudarkih oddaje: - Gospodarski minister Han ob obisku Melamina: pomagali bomo pri sanaciji in selitvi dela proizvodnje - Letalo za protitočno zaščito od danes v stalni pripravljenosti, a le v času obratovanja mariborskega letališča - Vrh Amerik v znamenju neudeležbe kar devetih južnoameriških držav
Na razkritje domnevnih hudih kršitev delavskih pravic v podjetjih Marinblu in Selea so se odzvali tudi na ministrstvu za delo. Državni sekretar Dan Juvan je dejal, da za takšna podjetja ni prostora v Sloveniji. Drugi poudarki oddaje: - Na čelu Finančne uprave bo odslej Peter Grum. - Večji del Severodonecka že pod ruskim nadzorom, Ukrajinci priznavajo, da se odloča o usodi države. - Na osnovni šoli Marezige zaradi prebavnih motenj odsotna približno petina učencev.
Minister za zdravje Danijel Bešič Loredan se je dopoldne srečal s predstavniki zdravstvene nege. Govorili so zlasti o kritičnem pomanjkanju medicinskih sester in kako čim bolj zadržati kader. Konkretnih rešitev še niso izoblikovali, saj, kot je dejal minister, morajo najprej pripraviti objektivne številk in izhodišča. \tBešič Loredan se bo danes sešel še s predstavniki zdravnikov osnovnega zdravstva ter zdravstvene blagajne. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Računsko sodišče: Pri projektu drugi tir država neučinkovita - Na pogovorih v Turčiji brez preboja glede izvoza ukrajinskega žita - Neurja z močnimi nalivi sinoči prizadela predvsem vzhod države
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Fiskalni svet je danes predstavil oceno koalicijske pogodbe nove vlade. Kot ugotavljajo, dokument vsebuje več splošnih ukrepov, ki presegajo štiriletni mandat. Kritični so med drugim do možnega povečanja izdatkov, ki bi lahko presegli večanje prihodkov. Od vlade zato pričakujejo, da bo natančno opredelila javnofinančne posledice ukrepov. V oddaji tudi o tem: - Slovenija pozvala Avstrijo k premisleku o nujnosti nadzora na meji - Ukrajinska vojska naj bi vnovič prevzela nadzor nad polovico Severodonecka - Piranski župan kljub nasprotovanju svetnikov vztraja pri izgradnji protipoplavne zaščite.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Danes do trinajstih, Na sporedu ob 13.00
Maja smo imeli najvišjo inflacijo v zadnjih 20-ih letih. Na letni ravni so se cene osnovnih življenjskih potrebščin zvišale za 8,1 odstotka. K inflaciji so znova najbolj prispevali naftni derivati in hrana. Drugi poudarki oddaje: - Janša: Embargo na rusko nafto ne bo bistveno vplival na cene energentov pri nas - Kandidata za vodenje kmetijskega ter infrastrukturnega resorja Šinko in Kumer uspešna na odborih - Piranskim občinskim svetnikom se ne mudi s protipoplavno zaščito
V 109-em letu je umrl pisatelj in akademik Boris Pahor, književnik evropskega slovesa in dobitnik številnih domačih ter tujih priznanj in odlikovanj. Velja za enega od najpomembnejših pisateljev v slovenskem jeziku in je tudi eden od najbolj prevajanih slovenskih avtorjev. Njegova zvestoba slovenstvu, slovenski kulturi in jeziku ostaja navdih, bil je človek izjemnega naboja, vedel je, kaj je absolutno zlo in kaj ljubezen, pa so le nekateri pokloni ob njegovi smrti. Druge teme: Ministrski kandidatki Tanja Fajon in Dominika Švarc Pipan uspešno skozi sito parlamentarnih odborov Članice Unije še vedno brez soglasja o šestem svežnju sankcij proti Rusiji Novinarji RTV Slovenija ne vidijo razloga za preklic stavke
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Različne oblike diskriminacije so v Sloveniji še vedno velik problem, je ob današnji predaji letnega poročila dejal zagovornik načela enakosti Miha Lobnik. Poročilo je predal predsednici državnega zbora Urški Klakočar Zupančič, od nje pa pričakuje plodno sodelovanje: Predsednica parlamenta je ob tem napovedala, da se bo zavzemala za izkoreninjenje diskriminacije. Druge teme: - Najhujši boji v Ukrajini se razplamtevajo ob Severnodonecku - V središču Ljubljane se začenja tridnevni Znanstival - Kolesarski Giro bo popoldne obiskal dolino Soče
Potem ko je državni zbor včeraj potrdil Roberta Goloba na mesto predsednika vlade, skorajšnjo koalicijo čaka zaslišanje 17-ih ministrskih kandidatov pred pristojnimi odbori. Po besedah predsednice državnega zbora Urške Klakočar Zupančič ni še povsem jasno, ali bodo prva zaslišanja v soboto ali morda v začetku prihodnjega tedna. Podrobneje o naslednjih korakih vlade v nastanjanju po teh poudarkih oddaje: - Informacijski pooblaščenec: Pri premierjevem pisemskem pozivu k cepljenju nepravilnosti pri obdelavi osebnih podatkov - Letošnji dobitnik Borštnikovega prstana je dramski igralec Ivo Barišič - Sinočnja toča povzročila veliko škode na severovzhodu in vzhodu države
Poslanke in poslanci se bodo čez dve uri srečali na izredni seji, na kateri bo v ospredju glasovanje o novem predsedniku vlade. Kandidatu Robertu Golobu se obeta 55 glasov podpore Gibanja Svoboda, SD-ja in Levice, pa tudi manjšinskih poslancev. Takoj zatem naj bi predstavil prednostne naloge nove vlade, ki jo bo med drugim čakalo zahtevno obdobje spopadanja z energetsko draginjo in drugimi posledicami vojne v Ukrajini. V oddaji tudi o tem: - V Italijo kljub evropskim sankcijam proti Rusiji priteka vse več ruske nafte. - Ob podražitvah pšenice in težavah z dobavo ajdovski Mlinotest upe polaga v slovenske kmete. - Teksas pretresa strelski napad v šoli, v ospredju razprava o dostopnosti orožja.
Pri nas so potrdili prvi primer opičjih koz. Gre za moškega, ki se je vrnil s Kanarskih otokov, njegovo zdravstveno stanje pa je stabilno. Že 16 držav poroča o posamičnih primerih, a strokovnjaki z Nacionalnega inštituta za javno zdravje trdijo, da je grožnja za javno zdravje precej majhna. V oddaji tudi o tem: - Koalicijska pogodba podpisana, prednostna naloga zdravstvo - Opozorila iz Davosa: Vojna v Ukrajini povzroča prehransko in migracijsko krizo - Ob prazniku prostovoljstva v Kamniku podelili priznanja.
Na Radioteleviziji Slovenija je danes opozorilna stavka novinarjev in ustvarjalcev programov. Usmerjena je proti vodstvu javnega zavoda zaradi odločitev, ki kratijo novinarsko in uredniško avtonomijo ter krnijo profesionalizem in programske standarde, poudarjajo v koordinaciji novinarskih sindikatov. Vodstvo RTV stavko obžaluje; pogajanja o stavkovnih zahtevah pa bodo v prihodnjih dneh. Drugi poudarki oddaje: - SDS in NSi na posvetu pri predsedniku Pahorju Roberta Goloba nista podprli za mandatarja. - Evropska komisija: Slovenija mora zmanjšati odvisnost od fosilnih goriv. - Na Svetovnem gospodarskem forumu tokrat v ospredju vojna v Ukrajini in visoke cene hrane ter energije.
Neveljaven email naslov