Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Medtem ko je nedavnemu sporu med koalicijskima strankama SD in Desus domnevno botrovala skrb za starejše, na Uradu za makroekonomske analize in razvoj opozarjajo, da se vlada problemu starajočega prebivalstva in njegovih posledic za javne finance posveča premalo.
Po podatkih statističnega urada in Umarja se bo v prihodnjih letih število mlajših od 19 let izenačilo s številom starejših od 65; delež otrok in mladih se bo v prihodnjih desetletjih gibal pri okoli 20 odstotkih, odstotek starejših pa bo čez 25 let dosegel že 30 odstotkov oziroma 600 tisoč ljudi. Če je delovno sposobnih pri nas trenutno okoli 70 odstotkov prebivalstva, jih bo leta 2060 le še polovica. Slovenija je po številu delovno aktivnih nad 55. letom že zdaj povsem na repu Evropske unije, prav tako je le majhen delež tistih, ki se odločajo za vseživljenjsko učenje. Kapacitet za aktivno staranje imamo manj od povprečja EU-ja, vključenost starejših v družbo je slaba. Že čez dobrih deset let se tako po enem od izračunov utegne zgoditi, da bo potreba po delovni sili večja od razpoložjive.
In rešitve? Kot pravijo v Umarju, je ena od njih zagotovo načrtno spodbujanje migracij, Slovenija je trenutno še precej zaprta država, rešitev, s katerimi bi uvozili, denimo, nekaj deset zdravnikov na leto, nimamo. A tudi v preteklosti nas je že reševal prihod tuje delovne sile.
Proračun je z izdatki za socialno zaščito že zdaj močno obremenjen, za pokojnine gre nekaj več kot milijardo evrov, a obenem so te nizke in se v povprečju gibljejo med 400 in 700 evri, zato je varčevanje komajda lahko še odgovor; druga in verjetno edina preostala rešitev pa je podaljšanje delovne dobe. In z vidika javnofinančne vzdržnosti po mnenju Umarja tudi večja vključitev zasebnih virov denimo v zdravstvu.
Demografske spremembe bodo neizogibno vplivale tudi na izobraževalni sistem, saj bo v prihodnje zagotovo treba prerazporediti sredstva in več nameniti neformalnemu izobraževanju.
Logika proračunskega načrtovanja, ki je usmerjena izrazito kratkoročno in meri le na rezultate, vidne ob koncu mandata vsakokratne vlade, se bo tako morala spremeniti. Zmotno je namreč mišljenje, da bomo imeli, če ne bomo storili ničesar, čez leta tak življenjski standard kot zdaj, še svarijo v Umarju.
Vlada naj bi danes sprejela nov nabor ukrepov za blažitev posledic draginje, s katerimi se tokrat osredotoča na področje kmetijstva in prehrane. S pregledom cen košarice osnovnih živil naj bi skušala trgovce odvrniti od preveč izrazitih podražitev, med ukrepi za kmete pa naj bi bil predlog višjih povračil za gorivo za kmetijske namene. Drugi poudarki oddaje: - Banka Slovenije sprostila nekatere omejitve kreditiranja prebivalstva. - Ukrajino pred vstopom v evropsko povezavo čakajo številne reforme. - Gorenjska avtocesta po tragični nesreči spet delno odprta, umrla dva človeka.
Cene se višajo, letna inflacija je bila junija, kot rečeno, kar 10,4-odstotna, na mesečni ravni pa 2,7-odstotna. Zaradi prenehanja veljanja ukrepov za omilitev posledic energetske draginje so se podražili plin, elektrika, ogrevanje, naftni derivati, pa tudi hrana. Drugi poudarki oddaje: - Zaradi ugodnih gospodarskih gibanj Sloveniji manj nepovratnih sredstev iz Evropskega mehanizma za okrevanje. - Ruske sile zapustile ukrajinski Kačji otok. - Ponekod na zahodu države in v sosednji Furlaniji - Julijski krajini zaradi suše že omejili porabo vode.
Državni zbor je dopoldne z 49-mi glasovi ZA in 20-mi glasovi PROTI sprejel novelo zakona o nalezljivih boleznih, s katerim po mnenju koalicije odpravljajo štiri ustavno sporne določbe, krepijo vlogo stroke in uvajajo parlamentarni nadzor nad vladnimi uredbami. V opozicijski SDS predloga zakona, ki ga je sicer pripravila iniciativa Pravna mreža, niso podprli, ker menijo, da je neizvedljiv. Pomisleke imajo tudi v Novi Sloveniji, a se o njem niso izrekli. Drugi poudarki oddaje: - Referenduma o RTV Slovenija ne bo, zavrnjen tudi predlog novele zakona o STA-ju. - Američani napovedujejo krepitev vojaške navzočnosti v Evropi. - Poziv državi k odkupu slovenskih žit.
Nova strokovna skupina za covid, ki bo delovala v okviru Nacionalnega inštituta za javno zdravje, se bo prvič sešla v začetku julija, prve usmeritve pa bodo predstavili avgusta. Ob vnovičnem hitrejšem širjenju koronavirusa zaradi novih podrazličic njen vodja Mario Fafangel poudarja, da so epidemične razmere sicer resne, a ne tako grozne, saj nove podrazličice ne povzročajo hujših potekov bolezni. Dodal je, da je za zaščito pred covidom na voljo vrsta ukrepov, za katere se bodo posamezniki prostovoljno odločali sami. Drugi poudarki oddaje: - Marta Kos s predsedniško kandidaturo napoveduje vrnitev ugleda in spoštovanja Sloveniji. - Erdogan od Finske in Švedske pričakuje konkretna dejanja za odpravo blokade pri vstopu v Nato. - Slovenski rokometaši vendarle dobili vabilo za nastop na svetovnem prvenstvu 2023.
Poslanke in poslanci prav zdaj obravnavajo opozicijski predlog za razpis posvetovalnega referenduma o spremembah zakona o RTV Slovenija, ki predvideva ukinitev obveznega RTV-prispevka. Pričakovati je, da bo državni zbor referendumski predlog zavrnil. Drugi poudarki oddaje: - Zelenski skupino G7 poziva k dobavi sodobnih raketnih sistemov in dodatnim sankcijam proti Rusiji. - Končuje se obnova vodarne Močila, vode v kanalski občini menda ne bo več treba prekuhavati. - Slovenski uprizoritvi drame Pljuča v Umagu grand prix za najboljšo predstavo.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Učenci so danes prejeli spričevala in s tem končali šolsko leto. Med poletnimi počitnicami bodo za najmlajše v društvih, organizacijah in ponekod tudi na šolah poskrbeli za varstvo, ob katerem pripravljajo različne dejavnosti. Drugi poudarki oddaje: - Na vrhu Unije v Bruslju Bosna in Hercegovina brez statusa kandidatke, premier Golob kljub temu zadovoljen. - Avtoprevozniki zaradi nižje cene dizla zadovoljni, kmetje, ki jih pesti še suša, ne. - Začenja se Gora Rocka, največji dobrodelni rock festival v Sloveniji.
V Bruslju se začenja dvodnevni vrh Evropske unije. Voditelji bodo osrednjo pozornost namenili vojni v Ukrajini in širitvenemu procesu povezave. Da gre za odločilni trenutek Evropske unije, je ob prihodu na vrh dejal predsednik Evropskega sveta Charles Michel. Ob tem je izrazil prepričanje, da bodo Ukrajini in Moldaviji danes podelili status kandidatk za članstvo v povezavi. Druge teme: - Nataša Pirc Musar prva kandidatka za predsednico države - Minister Arčon ob obisku slovenske manjšine na avstrijskem Koroškem podal obljube o krepitvi slovenskega jezika - Silovit potres v Afganistanu zahteval več kot tisoč življenj, talibani zaprosili za mednarodno pomoč
Na parlamentarnem odboru za kulturo se je pred nekaj minutami končala razprava o razmerah na RTV Slovenija. Novinarji ustanove so od državnega zbora zahtevali, da ukrepa, saj je po njihovem vodstvo ustanove skupaj s Programskim in Nadzornim svetom RTV potisnilo v katastrofo. Druge teme: - Najmanj 920 mrtvih in 610 ranjenih v potresu na vzhodu Afganistana - V največji italijanski stranki Gibanju petih zvezd razkol zaradi vojaške pomoči Ukrajini - Pred zaostritvijo vročinskega vala pozivi k ukrepom za varnejše delovno okolje
Bencinski servisi imajo kljub današnjemu povišanju cene bencina še vedno težave z zagotavljanjem nemotene oskrbe. Naftni trgovci ob tem zagotavljajo, da bodo težave, nastale zaradi čezmernega povpraševanja po gorivih, ob zmanjšanem obisku črpalk odpravljene do petka. Druge teme: - Koalicija ima odprto pot za organiziranje vlade po svojih zamislih - EU enotna glede podelitve statusa kandidatke Ukrajini - Sinočnja neurja na Štajerskem največ težav povzročila v Mariboru
Današnjo stavko novinarjev RTV Slovenija je podprla tudi ministrica za kulturo Asta Vrečko. Ob tem je izrazila zaskrbljenost nad napovedjo ukinjanja dopisniške mreže in odhodi novinarjev zaradi vmešavanja politike. Na ministrstvu napovedujejo čimprejšnjo spremembo zakona o RTV, s katero bi večjo moč pri odločanju imeli civilna družba in zaposleni. Drugi poudarki oddaje: - Ponekod tudi danes zmanjkuje goriva, gospodarski minister medtem miri, da ga je dovolj - Istrski kmetje opozarjajo, da ne zmorejo prevzeti bremena višjih cen gnojil in goriva - Josep Borell zadrževanje ukrajinskega žita označil za vojni zločin
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Evropska komisija je predlagala, da se Ukrajini podeli status države kandidatke za članstvo v Evropski uniji. Odločitev o tem je v rokah držav članic, ki se bodo že prihodnji teden izrekale tudi o predlogu komisije, da se taka evropska perspektiva omogoči tudi Moldaviji. Gruzijo na poto do kandidature čaka še nekaj dela. Drugi poudarki oddaje: - Majska inflacija v območju z evrom 8,1-odstotna, plače stagnirajo. - Na zaslišanjih o vdoru v ameriški kongres nove podrobnosti o pritiskih na podpredsednika Pencea. - V Mariboru odpirajo Muzej najstarejše trte na svetu.
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Gospodarska rast v Sloveniji bo letos višja od prvotnih napovedi, in sicer 5,8-odstotna, je sporočila Banka Slovenije. Že prihodnje leto pa se bodo tudi pri tem poznale posledice vojne v Ukrajini. Visoka ostaja tudi inflacija, ki bo v povprečju 9-odstotna, spodbuja jo predvsem rast cen energentov. Premier Robert Golob naj bi po današnji seji vlade sicer predstavil prvi sklop ukrepov za ublažitev posledic energetske draginje. Drugi poudarki oddaje: - Evropsko sodišče za človekove pravice preprečilo britanski izgon prosilcev za azil. - Direkcija za vode bo kljub kritikam nadaljevala projekt protipoplavne zaščite Pirana. - Ljubljana bo s festivalom Spider do nedelje v znamenju fantastične matematike.
Za razvoj družbe je nujna digitalna opremljenost prebivalcev, so poudarjali že predstavniki prejšnje vlade. Za ta namen so predvideli digitalne bone, vredne 150 evrov. Ti bodo od jutri na voljo starejšim šolarjem, dijakom in študentom, kmalu pa tudi starejšim od 55 let, ki se bodo udeležili brezplačnih izobraževanj. Stari starši bonov za nakup računalniške opreme ne bodo mogli podariti vnukom. V oddaji pa tudi o tem: - Pozivi k premisleku o razbremenitvi ustavnega sodišča. - Iz Velike Britanije v Ruando danes prvo letalo z nezakonitimi migranti. - Širše sodelovanje omogoča večjo vključenost gibalno oviranih v šport.
Gradbeni delavci so prebili prvi predor na trasi drugega tira. To je predor Mlinarji v Osapski dolini, ki je dolg tisoč 154 metrov. Izkop so začeli septembra s koprske strani. Ob dogodku sta bila navzoča ministra za infrastrukturo Slovenije in Turčije. Drugi tir bo dolg skupno 27 kilometrov, predori od Divače do Kopra bodo 10 kilometrov daljši zaradi dvotirnosti. Drugi poudarki oddaje: - Predsednica državnega zbora Urška Klakočar Zupančič poudarila pomen preglednega sodelovanja z Računskim sodiščem. - Človekoljubne organizacije: Združeni narodi naredijo premalo za pravice Ujgurov. - V Kopru bodo odprli drugi festival urbane kulture Libertas.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Neveljaven email naslov