Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Volk je največji predstavnik družine psov in drugi največji predstavnik plenilcev pri nas. Volkovi so izrazito teritorialne živali in živijo v tropih, ta najpogosteje šteje od 5 do 8 živali. Za volka je značilen družinski čut. Par, ki ima skupaj mladiče, je v času kotenja močno povezan med seboj. Pari se samo vodilni par v tropu. Kar 40 – 50 % volkov pogine v prvem letu življenja. Dnevno volk potrebuje približno 3 do 5 kg mesa, pri iskanju hrane pa lahko volčji trop naenkrat prepotuje 40-70 km. Pri tem jim je v veliko pomoč dobro razvit voh in izjemen sluh. Zdaj pa prisluhnimo kaj so Liani Buršič o volki povedali učenci 3. a, b, c in č razreda OŠ Mengeš ter biologinja Petra Hrovatin.
Volk (Canis lupus) je največji predstavnik družine psov in drugi največji predstavnik plenilcev pri nas. Ima 100 do 120 cm dolgo telo, plečna višina od 45 do 75 cm. Samci so tudi za tretjino večji od samic. Odrasli volkovi tehtajo od 20 do 80 kg. Ima dolge noge, je dober in vztrajen tekač.
Volk je fleksibilen in oportunistični plenilec. V Sloveniji pleni v glavnem jelenjad, srnjad, divje prašiče, dopolnilno se hrani tudi z mrhovino, manjšimi vretenčarji, nevretenčarji in celo hrano rastlinskega izvora. Priložnostno napada domače živali, predvsem drobnico. Dnevno potrebuje približno 3 do 5 kg mesa. Pri iskanju hrane lahko volčji trop naenkrat prepotuje 40-70 km. Pri tem jim je v veliko pomoč izjemen sluh in dobro razvit voh. Največkrat pleni v tropu, čeprav lahko lovijo tudi samostojno. Kadar lovijo v tropu, plen navadno utrudijo s hitrim tekom; dosegajo hitrosti od 56 do 64 km/h. S takšnim načinom lova ujamejo predvsem živali, ki so v slabši telesni kondiciji.
Razmnoževanje volkov
Parijo se enkrat letno. Pari se samo vodilni par v tropu. Volkulja je breja 62 do 64 dni, mladiče pa skoti v brlogu. V Sloveniji je največ legel aprila. V leglu je najpogosteje 5 do 8 mladih, ki so ob rojstvu slepi in porasli s kratko, temno dlako. Spregledajo pri 10 do 14 dnevih. Mladiči začno zapuščati brlog po 4 do 14 tednih. Kar 40 – 50 % volkov pogine v prvem letu življenja. Za volka je značilen družinski čut. Par, ki ima skupaj mladiče, je v času kotenja močno povezan med seboj. V začetku prinaša hrano materi in mladičem samec, ter jo izbljuva v bližini brloga. Kasneje jim hrano prinaša tudi samica. V pozni jeseni se trop z mladiči že odpravi na lov. V obdobju 10 do 12 mesecev mladiči odrastejo, pri dveh letih pa spolno in socialno dozorijo.
Volkovi živijo po pravilih hierarhične lestvice
Volkovi so izrazito teritorialne živali in živijo v tropih, katerih člani sodelujejo pri lovu, razmnoževanju in varovanju njihovega teritorija. Trop lahko šteje od 2 do 20, najpogosteje od 5 do 8 živali. Dominanten je roditeljski par, ostali člani pa so navadno njuni potomci oziroma sorodniki. Velikost teritorija se močno spreminja, odvisna pa je od gostote volkov, gostote plena na nekem območju, geografije območja in človekovega dostopa. Vsako krdelo aktivno brani svoj teritorij pred volkovi iz sosednjega tropa. Meje teritorija so označene z vonjalnimi izločki in oglašanjem.
Prisluhnite kaj o vedo o volku učenci 3. a, b, c in č razreda OŠ Mengeš in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju, biologinja Petra Hrovatin.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Volk je največji predstavnik družine psov in drugi največji predstavnik plenilcev pri nas. Volkovi so izrazito teritorialne živali in živijo v tropih, ta najpogosteje šteje od 5 do 8 živali. Za volka je značilen družinski čut. Par, ki ima skupaj mladiče, je v času kotenja močno povezan med seboj. Pari se samo vodilni par v tropu. Kar 40 – 50 % volkov pogine v prvem letu življenja. Dnevno volk potrebuje približno 3 do 5 kg mesa, pri iskanju hrane pa lahko volčji trop naenkrat prepotuje 40-70 km. Pri tem jim je v veliko pomoč dobro razvit voh in izjemen sluh. Zdaj pa prisluhnimo kaj so Liani Buršič o volki povedali učenci 3. a, b, c in č razreda OŠ Mengeš ter biologinja Petra Hrovatin.
Volk (Canis lupus) je največji predstavnik družine psov in drugi največji predstavnik plenilcev pri nas. Ima 100 do 120 cm dolgo telo, plečna višina od 45 do 75 cm. Samci so tudi za tretjino večji od samic. Odrasli volkovi tehtajo od 20 do 80 kg. Ima dolge noge, je dober in vztrajen tekač.
Volk je fleksibilen in oportunistični plenilec. V Sloveniji pleni v glavnem jelenjad, srnjad, divje prašiče, dopolnilno se hrani tudi z mrhovino, manjšimi vretenčarji, nevretenčarji in celo hrano rastlinskega izvora. Priložnostno napada domače živali, predvsem drobnico. Dnevno potrebuje približno 3 do 5 kg mesa. Pri iskanju hrane lahko volčji trop naenkrat prepotuje 40-70 km. Pri tem jim je v veliko pomoč izjemen sluh in dobro razvit voh. Največkrat pleni v tropu, čeprav lahko lovijo tudi samostojno. Kadar lovijo v tropu, plen navadno utrudijo s hitrim tekom; dosegajo hitrosti od 56 do 64 km/h. S takšnim načinom lova ujamejo predvsem živali, ki so v slabši telesni kondiciji.
Razmnoževanje volkov
Parijo se enkrat letno. Pari se samo vodilni par v tropu. Volkulja je breja 62 do 64 dni, mladiče pa skoti v brlogu. V Sloveniji je največ legel aprila. V leglu je najpogosteje 5 do 8 mladih, ki so ob rojstvu slepi in porasli s kratko, temno dlako. Spregledajo pri 10 do 14 dnevih. Mladiči začno zapuščati brlog po 4 do 14 tednih. Kar 40 – 50 % volkov pogine v prvem letu življenja. Za volka je značilen družinski čut. Par, ki ima skupaj mladiče, je v času kotenja močno povezan med seboj. V začetku prinaša hrano materi in mladičem samec, ter jo izbljuva v bližini brloga. Kasneje jim hrano prinaša tudi samica. V pozni jeseni se trop z mladiči že odpravi na lov. V obdobju 10 do 12 mesecev mladiči odrastejo, pri dveh letih pa spolno in socialno dozorijo.
Volkovi živijo po pravilih hierarhične lestvice
Volkovi so izrazito teritorialne živali in živijo v tropih, katerih člani sodelujejo pri lovu, razmnoževanju in varovanju njihovega teritorija. Trop lahko šteje od 2 do 20, najpogosteje od 5 do 8 živali. Dominanten je roditeljski par, ostali člani pa so navadno njuni potomci oziroma sorodniki. Velikost teritorija se močno spreminja, odvisna pa je od gostote volkov, gostote plena na nekem območju, geografije območja in človekovega dostopa. Vsako krdelo aktivno brani svoj teritorij pred volkovi iz sosednjega tropa. Meje teritorija so označene z vonjalnimi izločki in oglašanjem.
Prisluhnite kaj o vedo o volku učenci 3. a, b, c in č razreda OŠ Mengeš in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju, biologinja Petra Hrovatin.
V današnji oddaji Dobro jutro, otroci nam osnovnošolci svetujejo, kako se najlažje sprostiti, ko nas mučijo naporne šolske, izvenšolske in delovne obveznosti. Sami stres najlažje obvladujejo z meditacijo, s športom ali pa se odpravijo na sprehod s hišnim ljubljenčkom. Z otroki se je pogovarjala Lara Gril.
Škotska. Dežela ....no, prisluhnite, kaj vse so tretješolci s kranjske OŠ Matije Čopa o tej zeleni otoški državi zaupali Liani Buršič.
Poklic fizioterapevta je pri nas in v tujini vedno bolj iskan in cenjen. Razloge bi lahko iskali v načinu življenja sodobnega človeka, ki vedno več sedi in se vedno manj giblje. Fizioterapevt je strokovnjak, ki z različnimi tehnikami in metodami zdravi poškodbe in bolezni ter njihove posledice. Biti fizioterapevt ni poklic, temveč življenjsko poslanstvo. Delo z ljudmi je velika odgovornost, še posebej, če vplivamo na kakovost njihovega življenja. Koliko poznajo ta poklic najmlajši iz Osnovne šole Toneta Pavčka iz Mirne Peči, je zanimalo Tadejo Bizilj.
Po mnenju štajerskih osnovnošolcev sta najpomembnejši nalogi novinarja branje vremenske napovedi in intervjuvanje. Kako se stvari streže, nam v današnji oddaji otroci pokažejo kar sami. Mladi nadobudni novinarji so spraševali Laro Gril.
Končno smo dočakali pravo zimo, zato nam bodo otroci s I. osnovne šole Celje povedali, kako se moramo obleči, da nas ne zebe. In kako, ko pada sneg ...
Dežela, stisnjena v sendvič in dežela, kjer dom nosi na hrbtu konj. Tako so jo tudi orisali tretješolci s kranjske OŠ Matije Čopa. Z njimi se je pogovarjala Liana Buršič
Mehkoba, srčnost in vedri duh pa tudi ljubezen in veselje do dela z otroki so glavne lastnosti, ki jih mora imeti pri svojem poklicu vzgojitelj. Tudi komunikativnost, ustvarjalnost in sposobnost vživljanja v svet otrok mu ne sejo biti tuji, saj le tako najmlajši v vrtec in varstvo hodijo z veseljem, ker se tam počutijo sprejeti in varni. Kako vzgojiteljski poklic vidijo tretješolci iz ljubljanske Osnovne šole Prule, je zanimalo Tadejo Bizilj.
Hoditi po tankem ledu. V teh vremensko hladnih dneh dobesedno, pa tudi simbolno lahko. Kaj pomeni ta frazem – hoditi po tankem ledu? Liana Buršič je spraševala tretješolce s kranjske OŠ Matije Čopa.
S prvim januarjem smo vstopili v leto 2020. Kot se spodobi, si vsako leto zadamo novoletne zaobljube, na katere pa lahko kaj kmalu pozabimo. Tako kot vsak petek so nam tudi tokrat otroci podali kar nekaj pametnih nasvetov. Tretješolce iz 1. osnovne šole Celje smo povprašali, kako naj se držimo novoletnih zaobljub, kaj vse so lahko novoletne zaobljube in kakšne naj si zadajo njihovi starši?
Dežela, sicer obilno zelena, ki smo jo lani žal videli tudi eruptivno ognjeno. Kako pa jo vidijo tretješolci s kranjske OŠ Matije Čopa? Z njimi se je pogovarjala Liana Buršič
Novo leto je tu in še posebej nestrpno so ga pričakovali najmlajši. Kaj vse zase in za vas poslušalke in poslušalce želijo v novem letu, so Alešu Ogrinu povedali otroci, ki obiskujejo I. osnovno šolo Žalec.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Le še en dan nas loči od najbolj glasnega večera v letu. Liana Buršič je v pogovoru s tretješolci s kranjske OŠ Matije Čopa poskušala izvedeti, zakaj se mu reče silvestrski večer in kaj to pravzaprav zares pomeni.
Štajerski osnovnošolci bi radi, da se med vikendom tla v hiši spremenijo v trampolin, ne branijo pa se niti sobotne igre s hišnimi ljubljenčki in preživljanja časa z dedkom in babico. Pogovarjali so se z Laro Gril.
Še samo dvesto let nazaj je na njem živela ptica s premerom kril treh metrov! Marko Polo je zapisal, da lahko prenese slona iz Afrike in nazaj. O otoku, ki je podpisan tudi s slovensko dobroto se je Liana Buršič pogovarjala z drugošolci s kranjske OŠ Matije Čopa.
Danes praznujemo božič, tradicionalni krščanski praznik. Katoličani in protestanti se na ta dan spominjajo rojstva Jezusa Kristusa, čeprav natančen datum njegovega rojstva ni znan. O prazniku pa so razmišljali tudi najmlajši, ki obiskujejo I. osnovno šolo Žalec. Alešu Ogrinu so povedali, kaj je božič in kako ga praznujejo.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Zima je k nam prišla tudi glede na koledar, poleg snega pa v nekaterih delih sveta prinaša še en lep nebesni pojav – polarni sij. Ta nastane, ko električno nabiti delci magnetosfere pridejo v stik z Zemljinim ozračjem in zasvetijo. Ga poznajo tudi tretješolci z OŠ Škofja Loka-Mesto? Odgovore je izvedela Špela Šebenik.
Vsak otrok ima svojo sobo. Prostor, v katerem se igra, uči in navsezadnje tudi spi. Otroška soba je svet skrivnosti, čarovnij in magičnih živali, ta svet pa je občasno treba tudi pospraviti. Kar pa je za vsakega otroka strah in trepet. Kot vsak petek nam tudi v današnjem jutru otroci podajajo pametne nasvete. Tokrat so se tretješolci iz Osnovne šole Preserje domislili prav posebnih nasvetov, najpogostejši odgovor, pa je ta, da naj sobo otrokom pospravijo kar starši.
Neveljaven email naslov