Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11486 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Pred nami so zadnje ure leta 2020, katerega osrednji igralec pa bo žal krojil naša življenja tudi dobršen del prihodnjega leta. Danes popoldne in jutri bomo na podlagi vladne odločitve kljub neutrudnemu širjenju koronavirusa dobili nekaj več svobode kot običajno, saj je podobno kot ob božiču odpravljena omejitev gibanja na občine. Ob skorajšnji spremembi letnice pa bo naša realnost, ki se sicer ne ozira na številke, odvisna prav od teh. Druge teme: - Prihodnji teden v šole samo otroci s posebnimi potrebami - Svet SMC ne podpira izvolitve Karla Erjavca za mandatarja - Tla na Hrvaškem se še naprej tresejo, noč številni preživeli na prostem - Združeno kraljestvo drevi dokončno zapušča Evropsko unijo
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija.
Leto 2020, zaznamovano z epidemijo covida-19, bomo končali s sedmimi protikoronskimi zakoni. Zadnji, a verjetno le v tem letu, je na mizah poslancev danes. Znova prinaša tudi sporne določbe, ki vnašajo zmedo v pravni prostor, opozarjajo številni, med drugim sankciorniranje kršilcev vladnih odlokov. Po včerajšnji seji pristojnega odbora pa v svežnju ni možnosti prisilnega upokojevanja, ohranja se sklad za financiranje nevladnih organizacij. Ostala vsebina: Otroci s posebnimi potrebami v šolo prihodnji torek, datuma za preostale še ni. 2TDK se upira podražitvi dostopnih cest do gradbišč drugega tira. Rusija ob koncu leta dodatno k tlom pritiska nevladne organizacije. Poljaki bodo še to jutro dobili odgovor, ali lahko nastopijo na uvodu novoletne skakalne turneje.
Tudi danes bodo po državi potekala tako prostovoljna hitra testiranja na koronavirus kot tudi cepljenja. Še zadnji odmerki prve pošiljke cepiva proti covidu-19 bodo namenjeni najbolj izpostavljenim v zdravstvu. Na poslanskih klopeh pa bo danes predlog sedmega protikoronskega zakona za blažitev posledic epidemije covida-19, odbor za finance je rdečo luč včeraj prižgal dvema določbama: prisilnega upokojevanja ne bo, sklad za financiranje nevladnih organizacij ostaja. Otroci s posebnimi potrebami v šole predvidoma v torek po novem letu. Začetek del izgradnje krožišča in podhoda v Šentjurju februarja ali marca. Poljski skakalci do nastopa na današnji tekmi, a le če bodo vsi tretji testi v ekipi negativni
Na zadnji ponedeljek leta je tudi pri nas nekatere prebudil potres. Po prvih informacijah je bilo žarišče na Hrvaškem. Sicer pa je praznični konec tedna zaznamoval začetek cepljenja proti bolezni, ki je na glavo postavila celotno leto 2020. Kot poudarjajo številni, cepljenje daje upanje za vrnitev življenja v ustaljene tirnice v novem letu, ki je pred vrati. Še ta teden bo pri nas cepljenih še več tisoč ljudi. V oddaji tudi: Na mizi tudi obvezno testiranje otrok pred odprtjem šol. V sedmem protikoronskem svežnju lažje odpuščanje delavcev z izpolnjeno pokojninsko dobo. Konstruktivna nezaupnica vladi se zamika v novo leto. Začenja se novoletna skakalna turneja; med Slovenci se največ pričakuje od Laniška.
Danes se bo v domovih za starejše, pa tudi nekaterih zdravstvenih ustanovah, nadaljevalo cepljenje proti covidu-19. Po navedbah pristojnih bi lahko starejši od 80 let, ki so doma, na vrsto za cepljenje prišli konec januarja, splošno prebivalstvo pa marca ali pozneje. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Vlada ta teden o odpiranju šol, na mizi možnost testiranja za učence prve triade - Za teden dni vrata znova odpirajo frizerski saloni, tržnice in trafike - Občina Šentilj za prihodnje leto načrtuje dve večji naložbi - Pred murskosoboško škofijsko stolnico odkrili zanimive izkopanine
Zadnja nedelja v letošnjem letu, ki ga je v večji meri zaznamoval izbruh koronavirusa, prinaša pomemben mejnik v boju proti epidemiji. V večini članic Evropske Unije - tudi v Sloveniji - se začenja težko pričakovano cepljenje proti covid-19. Prva pošiljka cepiva ameriškega Pfizerja in nemškega BioNTecha bo, tako kot v večini držav, tudi pri nas namenjena domovom za strejše: - Pristojni zagotavljajo: cepivo je varno in učinkovito za vse - Jutri za teden dni vrata znova odpirajo frizerski saloni, tržnice in trafike - Občinska združenja: zvišanje povprečnine še ne pomeni takojšne razbremenitve - Kobilarna Lipica čas med epidemijo izkoristila za obnovo
Pred tremi desetletji je tedanji predsednik slovenske skupščine France Bučar razglasil rezultate plebiscita, na katerem so volivci z veliko večino odločili, naj Slovenija postane samostojna in neodvisna država. Ob obletnici se vrstijo pozivi k doseganju takšne solidarnosti in zavezanosti, kot smo jo imeli takrat, saj sta enotnost in sodelovanje ključnega pomena tudi pri premagovanju epidemije. V oddaji tudi: - Slovenija v pričakovanju prve pošiljke cepiva proti koronavirusu; - Avstrija do 18-tega januarja zapira javno življenje; - Trije mrtvi v družinski tragediji v Gérečji vasi pri Ptuju; - V košarkarski ligi NBA Miami ugnal New Orleans, Dallas nemočen proti Lakersom.
Danes je božič, praznik, na katerega se kristjani po vsem svetu spominjajo rojstva Jezusa Kristusa v Betlehemu. Letos ga razumljivo praznujemo precej drugače kot smo vajeni, česar se je včeraj dotaknil tudi papež Frančišek. Med drugim je dejal, da bo letošnji božič toliko bolj avtentičen prav zato, ker zaradi zaprtih trgovin manj trošimo. Izpostavil pa je tudi v teh časih še kako aktualno potrebo po skrbi za druge. Druge teme: - Ljubljanski nadškof Zore: vsi otroci imajo pravico do življenje in dostojanstva - Štanjelske kotičke so tudi letos zapolnile božične jaslice - Do večera še možno prehajanje meja občin in regij, od 20-ih pa znova prepovedano - Bruselj in London v zadnjem trenutku sklenila dogovor o prihodnjih odnosih
Težko pričakovana prva pošiljka s skoraj 10 tisoč odmerki cepiva proti covidu-19, ki jo v naši državi pričakujemo v soboto, bo po napovedih na pot iz belgijske tovarne podjetja Pfizer krenila danes. Cepljenje se bo predvidoma v nedeljo začelo v domovih za starejše. Drugo pošiljko z več kot 6 tisoč 800 odmerki pa pričakujemo prihodnji teden. Drugi poudarki oddaje: - Premier Janša ob obletnici plebiscita posvaril pred izključevanjem drugače mislečih - Božične vigilije ob skromni navzočnosti vernikov ali brez njih - Multimedijski center RTV Slovenija praznuje 25 let
Le še danes je mogoče izkoristiti nekatere storitve, na primer obiskati frizerske in kozmetične salone, cvetličarne ali avtopralnice ter nekatere trgovine, preden se jutri za praznično obdobje spet zaprejo. Bo pa od jutri opoldne za malo več kot en dan veljala sprostitev omejitve gibanja na občine in regije z namenom obiska najbližjih. Prav zaradi načrtovanih obiskov so številni že včeraj izkoristili možnost hitrega testiranja. Ostale teme: - Od plebiscita o samostojnosti mineva 30 let, od sprejetja ustave leto manj - Vlada o načrtu za črpanje sredstev iz novega evropskega sklada - V streljanju v Franciji ubiti trije žandarji - Znano bo ime leta Vala 202
Na današnji dan pred 30-imi leti je bil plebiscit o osamosvojitvi Slovenije. Plebiscita se je udeležilo 93,2 odstotka volilnih upravičencev, za samostojnost pa jih je glasovalo okoli 95 odstotkov oziroma 88,5 odstotka vseh volilnih upravičencev. V oddaji tudi: - Hitri testi: včeraj pozitivna dobra desetina rezultatov - Kaj je v vladnem načrtu za okrevanje po epidemiji? - Stritarjeva hiša odslej za turizem in društvene dejavnosti - Na slalomu v Madonni di Campiglio zmagal Kristoffersen
V Sloveniji se z enodnevnim zamikom začenja hitro testiranje na koronavirus, ki bo prostovoljno in brezplačno. Kot je sinoči za našo televizijo povedal notranji minister Aleš Hojs, za prehajanje občinske meje zaradi hitrega testiranja na koronavirus ne bo potrebna aplikacija na telefonu, ampak le izjava. Drugi poudarki oddaje: - V četrtek bodo spet odprte le trgovine z živili - Države zategujejo epidemični pas med prazniki - Mariborčani sinoči za kratek čas ostali brez vode - V Madonni di Campiglio slalom pod žarometi
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V Ljubljani je bil za danes načrtovan začetek poskusnega množičnega testiranja na koronavirus, a ga je ministrstvo preložilo na jutri. Testov v Sloveniji menda sploh še ni, prav tako naj ne bi bilo znano, kdo bo izvajal testiranja, pristojni iščejo tudi dodatne lokacije. V članicah Evropske unije medtem pričakujejo zeleno luč za uporabo cepiva proizvajalcev Pfizer in BioNTech. V oddaji tudi o tem: - Zaradi novega seva koronavirusa v Veliki Britaniji se vrstijo dodatni ukrepi - Pogajanja od odnosih po brexitu še brez epiloga - Izteka se dveletni rok za odpravo neustavnosti volilnih okrajev - Severjeva nagrada Jette Ostan Vejrup in Vladimirju Vlaškaliću
Za danes napovedan začetek poskusnega množičnega testiranja na koronavirus, je ministrstvo za zdravje premaknilo na jutri. Zakaj, naj bi bilo znano danes. Je pa že znan režim za božič, ko se bo sprostila omejitev gibanja med občinami in regijami za obiske. - Evropska agencija za zdravila bo po pričakovanjih danes odobrila cepivo proti covidu-19 - Zaradi novega seva koronavirusa države zapirajo povezave z Veliko Britanijo - V akciji Bolj zelena Slovenija zasadili več kot 20 tisoč dreves - Na zadnji tekmi smučarskih skakalcev pred novoletno turnejo Anže Lanišek četrti
Za praznike bo druženje kljub vsemu mogoče, a pod določenimi pogoji. Kot je včeraj sklenila vlada, za božič in novo leto ne bo veljala omejitev gibanja, druži se lahko 6 odraslih. Ministrski zbor je prižgal zeleno luč tudi sedmemu protikoronskemu zakonu, ki predvideva krizne dodatke za več različnih skupin prebivalstva. Ostale novice: - Nevladniki opozarjajo, da PKP 7 prinaša tudi ukinitev Sklada za nevladne organizacije - Nadškof Zore v trenutnih političnih razmerah vidi dediščino totalitarizma - V Veliki Britaniji nova različica koronavirusa; oblasti uvedle zaprtje dela države - Žan Kranjec po družinski tragediji na štartu veleslaloma v Alti Badii
Neveljaven email naslov