Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
11486 epizod
Osrednja jutranja informativna oddaja Druga jutranja kronika prinaša analizo najbolj aktualnega nočnega dogajanja, predvsem pa napoveduje teme, ki bodo zaznamovale dan. Je strnjena, verodostojna, zmeraj aktualna – in najbolj poslušana radijska oddaja v Sloveniji. Vsak dan ob 7.00 na Radiu Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Danes do 13h, Dogodki in odmevi, Po Sloveniji Radijski dnevnik in Zrcalo dneva. Naročite se lahko tudi na kratka poročila v podkastu Novice Radia Slovenija.
V okviru strokovne ekskurzije o biodiverziteti in inovativnosti v češkem kmetijstvu, ki jo je organizirala Evropska komisija v začetku tega meseca, so si novinarji držav članic med drugim ogledali kmetijsko zadrugo VOD Kamen. Zadruga, ki se je razvila na podlagi starega socialističnega kolektivnega kmetovanja, se ukvarja z rejo plemenske črede govedi češke rdeče lisaste pasme ter pridelovanjem žit in drugih poljščin, od leta 2011 pa ima tudi bioplinsko napravo. Polovico letne vrednosti proizvodnje obsega govedoreja, 40 odstotkov rastlinska proizvodnja, desetino pa bioplin. Skupaj upravlja nekaj manj kot 2000 ha površin, od tega 550 ha travnikov in pašnikov. Ima 200 članov lastnikov in 105 zaposlenih. Zadruga ima 5 odstotkov zemljišč v svoji lasti, preostalo pa v najemu. Lastnikom zemljišč plačuje rento. Marijan Bili, direktor zadruge :
Imamo 820 mlečnih krav, njihova povprečna mlečnost je 8500 litrov na leto – to je največ na Češkem pri tej pasmi. Mleko prodajamo mlekarni Gold Steich v Nemčiji, v katero dostavimo 6,5 milijonov litrov mleka na leto. V zadnjem času se oboji spoprijemamo z evropsko mlečno krizo. Trenutno za mleko dobimo 23,7 centa za liter.
In kaj predlaga Evropska komisija za reševanje mlečne krize? Po mnenju Marijana Bilija je stvar preprosta:
Preprosto: ustavite sankcije proti Rusiji. Prav te so udarec evropskim kmetom, ki proizvajajo mleko. Rusi trenutno iščejo zaloge mleka na Tajskem in v Vietnamu. Češka sicer večino mleka izvozi v Nemčijo in Italijo, vendar žal ne v obliki izdelkov z dodano vrednostjo, na drugi strani pa 40 odstotkov mlečnih izdelkov uvozi.
Ukvarjajo se tudi z pridelavo poljščin – imajo namreč 1435 ha obdelovalne zemlje. Na 150-ih raste krompir, na 200-ih oljna repica, na 250-ih koruza, preostalo so žita, krma za živino in delno rastline za bioplinsko postajo. Povprečno pridelajo 6,5 tone žit na hektar na leto in 40 ton na hektar krompirja. Električna moč bioplinske naprave je 740 kiloWattov – to je 6,5 milijonov kiloWatnih ur na leto. 10 odstotkov elektrike porabijo za procese predelave krompirja, 90 je prodajo v omrežje. Po fiksni pogodbi za 20 let tako za elektriko dobijo za 20 odstotkov višjo ceno od tržne in to je v trenutnih razmerah edini zanesljivi prihodek. Bioplinska naprava porabi 66 ton neobdelanega gnoja, 10 ton koruze, 5 ton silažnega ovsa in 30 ton destiliranega odpada. O tem Jozef Houček, predsednik zadruge:
Opremljeni smo z moderno napravo za čiščenje in pakiranje krompirja. Na trgu prodamo polovico pridelanega krompirja. Olupimo ga, potem pa narezanega – surovega ali kuhanega – vakuumsko zapakiramo za tržišče. Vsega prodamo gostilnam, restavracijam, šolam in bolnišnicam, po večini v Pragi. Olupke destiliramo v industrijski etanol, odpadek te destilacije pa uporabimo v bioplinski napravi. Prodamo tudi 5 ali 6 tisoč ton žit na leto, predvsem ječmen in pšenico. Sicer pa za svoje člane zagotavljamo tudi servis s strojno opremo, posojamo kombajne in podobno. Povprečna plača v kmetijstvu na Češkem je 21 tisoč kron; zaposleni v naši zadrugi dobijo povprečno 27 tisoč kron, poleg tega pa še za 25 tisoč kron bonitet na leto – to zajema zastonj žito, enega prašiča, življenjsko zavarovanje in masaže. Člani pa imajo tudi svojo hranilnico.
Kot pravi gospod Bili, se tudi češka živinoreja trenutno srečuje s hudimi izzivi.
Česar koli se lotimo, vse propade. Že pred leti smo obupali in prenehali rediti prašiče. Samo z mlečno proizvodnjo smo v zadnjem mesecu ustvarili 52 tisoč 200 evrov izgube. Edina dostojna cena je trenutno cena govejega mesa, zato redimo bike, in sicer dveh velikosti: velike bike, težke do 800 kg – zanje dobimo dobra 2 evra za kilogram – in manjše bike z maso do 250 kg, za katere dobimo 3,9 evra za kilogram. A trg pri nas ni organiziran.
Marijan Bili nam je še povedal, da so zelo ponosni na številne pokale in pridobljene šampionske nazive, ki so jih dobili pri ocenjevanju plemenskih živali, in pojasnil:
Pred leti smo imeli svojo lastno majhno klavnico, a ker nismo dosegali visokih veterinarskih sanitarnih zahtev, smo jo zaprli. Tako zdaj prodajamo v klavnice žive živali, predvsem v Avstrijo, pa tudi na Češko.
Kmetujejo v za naše razmere v rahlo hribovitem območju, na 400 do 500 metrih nadmorske višine, na zavarovanem območju vodnih zalog, ki oskrbujejo z vodo dve največji češki mesti – tudi Prago. Zato bodo po besedah gospoda Houčka na račun ornih zemljišč povečali travne površine.
Nitratna direktiva določa omejitve zaradi varstva vodnih zalog. V 18-metrskem pasu od vodnih tokov je na travnikih dovoljeno uporabljati do 40 kilogramov nitratov na hektar , za druge poljščine pa do 70. Ker imamo na farmi veliko goveda, smo leta 2011 postavili bioplinsko napravo. V prihodnje načrtujemo še zgraditev od treh do petih skladišč za gnoj za prodajo.
Velik problem je erozija tal zaradi vetra, poleg tega imajo v zemlji veliko kamenja, ki ga morajo vsako leto odstranjevati s polj. Za izboljšanje organske snovi v tleh vsaka 4 leta potresejo na polja 40 ton organskega gnoja.
Zadruga VOD Kamen je med večjimi na Češkem. V zadnjih 20-ih letih je iz različnih projektov v okviru Programa razvoja podeželja za graditev hlevov, mlečne linije, sodobne opreme za krompir in med drugim tudi za novo fasado ter okna upravne stavbe od EU dobila 150 milijonov čeških kron, to je približno 6,5 milijonov evrov – odvisno od menjalnega tečaja. Kot pravijo, je veliko birokracije, ampak se splača.
Ljudje tega naroda so izbrali. Zmagali smo z največ glasovi v zgodovini države, 74-imi milijoni. Tako je svoj govor začel novoizvoljeni predsednik Združenih držav Amerike, demokratski kandidat Joe Biden. Mnogi američani slavijo zmago, spet drugi menijo, da jo je Biden dosegel z volilno prevaro. To namreč še vedno trdi aktualni predsednik Donald Trump. Vlada sprejela 6-ti protikoronski sveženj Papež Frančišek zahteva stožji nadzor nad vatikanskimi financami Roglič z rdečo majico v Madrid po zmago na Vuelti Megla se bo razkadila, jasno bo
Izzivalec ameriškega predsednika Donalda Trumpa Joe Biden je v nagovoru pred dvema urama glede na najnovejše podatke o preštevanju glasovnic napovedal zmago, a je še ni razglasil. Trump medtem sporoča, da se njegov pravni boj šele začenja. V senci predsedniške bitke pa je pandemija v Združenih državah spet pokazala zobe, saj so z več kot 132 tisoč novimi okužbami dosegli nov dnevni rekord. Ostali poudarki oddaje: Gostinci v šestem svežnju pomoči pričakujejo oprostitev plačila najemnin. Testiranje na koronavirus pri nas znova za vse s sumom okužbe. Belgijska karantena učinkuje, zapirata se Grčija in Poljska. Roglič na Vuelti povečal prednost pred odločujočo etapo.
Središče prestolnice se je včeraj sprevrglo v bojišče. Protestniki proti vladnim ukrepom za zajezitev epidemije so se spopadli s policisti, ti so po osmih letih znova uporabili vodni top. Protestniki so se znesli tudi nad novinarji, ki so poročali o dogajanju, po besedah notranjega ministra Aleša Hojsa pa so za včerajšnje dogajanje soodgovorni prav mediji, ki da so to spodbujali s poročanjem o petkovih protestih. Petkovi kolesarji so se sicer od dogajanja distancirali. Preostale teme: Vlada sprošča nekatere storitve, omejitve gibanja ostajajo, od ponedeljka šolanje na daljavo za vse učence. Tesen boj med Trumpom in Bidnom v spremstvu razmaha teorij zarot. Cepljenje proti gripi: povpraševanja več kot zalog, ključno, da se cepijo rizične skupine. Vuelta: Roglič v dolgi deževni etapi ohranil skupno vodstvo.
Zdajšnje omejitve gibanja zaradi širjenja koronavirusa ostajajo veljavne. Po vladnem odloku lahko kljub omejitvam prodaje in ponujanja storitev od danes znova delajo pedikerji, fotografi, zlatarji in urarji. Vrata vnovič odpirajo otroške trgovine ter trgovine s tehničnim blagom, pohištvom in motornimi vozili. Šole pa ostajajo zaprte še najmanj teden dni. Preostale teme oddaje: - Po izgredih med protestom v Ljubljani več ranjenih in pridržanih. - Štetje glasovnic v Ameriki se nadaljuje; Trump znova zatrdil, da so demokrati ukradli volitve. - Martinovo: obliž na rane vinarjev zaradi koronske krize. - Bo Kočevsko jezero nov domači turistični biser?
Oči svetovne javnosti so uprte v Združene države, kjer nadaljujejo štetje glasov po torkovih predsedniških volitvah. Demokratski predsedniški kandidat Joe Biden ima, sodeč po projekcijah ameriških medijev, 264 elektorskih glasov, aktualni predsednik, republikanec Donald Trump pa 214. Drugi poudarki: - Nad evropskim gospodarstvom se spet zbirajo črni oblaki - Vlada danes o tem, v kakšni obliki bo od ponedeljka potekal pouk - Strokovnjaki opozarjajo na pomen telesne dejavnosti - Sergej Racman neuradno že v koprskem zaporu
V Združenih državah torej še vedno preštevajo glasove po torkovih predsedniških volitvah. Izzid ostaja neodločen v Nevadi, Severni Karolini, Georgii, Michiganu in Aljaski. Demokratski predsedniški kandidat Joe Biden ima, sodeč po projekcijah ameriških medijev, 264 elektorskih glasov, za zmago jih potrebuje 270 -torej še 6. Dovolj bi bilo torej že, če Biden osvoji Nevado. Aktualni predsednik Donald Trump ima zagotovljenih 214 elektorskih glasov. Amerika je sicer močno razdeljena. Preostale teme oddaje: - Gantar: razmišljamo o hitrih testih na virus v podjetjih. - Sergej Racman iz Kanade v koprski zapor? - Del hrastniških šolarjev brez opreme za pouk na daljavo. - Leipzig Kevina Kampla močnejši od slovitega Paris Saint-Germaina.
V Združenih državah so pred nekaj trenutki zaprli še zadnja volišča na tokratnih predsedniških volitvah. Izid bo, kot kaže, tesen, saj v nekaterih ključnih državah vodi zdajšnji predsednik Donald Trump, njegov izzivalec Joe Biden pa je po pričakovanjih pobral večino glasov na zahodni obali. Še nekaj poudarkov: V Avstriji drugi dan žalovanja, odgovornost za napad prevzela Islamska država. Premier Janša napovedal naporen mesec boja proti koronavirusu. Šesti protikoronski zakon z višjim nadomestilom za čakanje na delo. Vodenje Holdinga Slovenske elektrarne prevzema Viktor Vračar.
Strelski napad na Dunaju, v katerem so bili ubiti trije civilisti, je bil - kot kaže - teroristični. Najmanj en napadalec, ki ga je ubila policija, je bil po navedbah avstrijskih oblasti privrženec Islamske države. Nekaj drugih poudarkov oddaje: Na ameriških volitvah predčasno glasovala več kot tretjina upravičencev. Delež kužnih pri nas ocenjen na 4,5 odstotka prebivalstva. Gospodarstveniki v šestem protikoronskem svežnju pričakujejo pomoč kot v prvem. Poskus razrešitve generalnega direktorja RTV Kadunca spodletel.
Epidemiološke razmere v državi ostajajo zaostrene, zato osnovnošolce čaka še en teden jesenskih počitnic, vse nas pa nov teden zaostrenih protikoronskih ukrepov, da bi zaščitili najranljivejše in število hospitaliziranih obrnili navzdol. Po napovedih Inštituta Jožefa Štefana bi vrhunec števila obolelih v bolnišnicah lahko dosegli okoli petka, ko naj bi jih bilo približno 960. Preostale novvice: Družinski zdravniki poudarjajo premišljeno koriščenje zdravstvenih storitev. Poslanci danes, prvič tudi na daljavo, o vladnem kadrovanju. Dan pred ameriškimi volitvami boj za še zadnje glasove. Vuelta: Roglič izgubil rdečo majico, a ostaja favorit za skupno zmago
Pred nami je drugi teden veljavnosti strožjih ukrepov za zajezitev epidemije. Učenci in dijaki bi se morali po enotedenskih jesenskih počitnicah vrniti v šolo, vendar bodo osnovnošolci na počitnicah še ta teden, srednješolci pa bodo imeli, tako kot študentje, pouk na daljavo. Še naprej ostajajo v veljavi tudi drugi ukrepi, med njimi omejitev gibanja ponoči in prehajanja med občinami. Preostli poudarki: - Število hospitaliziranih naj bi doseglo vrh okoli petka - Vse več evropskih držav znova zaostrujejo protikoronske ukrepe - V občini Trebnje prenova cest po načrtih - Roglič na 12-ti etapi dirke po Španiji rdečo majico vodilnega predal Carapazu
Danes je državni praznik dan spomina na mrtve. Ob pozivih pristojnih naj bi potekal brez množičnih obiskov grobov in tradicionalnega druženja. Ukrepi za zajezitev epidemije namreč razen izjem prepovedujejo zbiranje več kot šest oseb in prehajanje med občinami. Številni so upoštevali pozive in grobove svojih pokojnih obiskali v preteklih dneh ali obisk prestavili na kasnejši čas. Preostali poudarki: - Vidni prvi rezultati ukrepov za zajezitev epidemije, prihodnja dva tedna kritična za bolnišnice - Seznam evropskih držav, ki ustavljajo javno življenje, vse daljši - Zadnji dnevi ameriške volilne kampanje: predčasno volilo več kot 90 milijonov Američanov - Maribor resen kandidat za postavitev sežigalnice odpadkov
Na današnji praznik, dan reformacije, slavimo rojstvo slovenskega knjižnega jezika. Primož Trubar, protestantski duhovnik, je v 16. stoletju napisal prvo knjigo v slovenskem jeziku in kot prvi svoje vernike nagovoril z besedami "Lubi Slovenci". Reformacija, poleg verske in duhovne, predstavlja tudi dragoceno kulturno dediščino, kar bi moralo biti v opomin, kako pomembna je kultura za razvoj vsakega naroda. Oddaja prinaša tudi te teme: Druge teme: - Knjižnice od danes lahko znova odprte; dovoljene še nekatere druge storitve - Na ulicah Varšave sinoči več deset tisoč nasprotnikov prepovedi splava - Ameriška predsedniška kandidata Trump in Biden v boju za glasove manjšin - Pred prvim novembrom pozivi ljudem, naj grobov ne obiskujejo množično
Ukrepi za preprečevanje širjenja koronavirusa bodo podaljšani za en teden, je po posvetu vlade in svetovalne skupine sporočil premier Janez Janša. Dodal je, da je čez teden do 10 dni pričakovati sproščanje, če bomo z odgovornim vedenjem podprli prizadevanja zdravstvenih delavcev. Včerajšnja projekcija Inštituta Jožef Štefan sicer kaže, da bi, če ukrepi učinkujejo, število hospitaliziranih bolnikov s covidom-19 upadlo po 4. novembru, tistih na intenzivni negi pa teden dni pozneje. Več po drugih poudarkih oddaje: Druge teme: - Podaljšanje počitnic ali pouk na daljavo? Uradnega odgovora še ni. - 220 evropskih milijonov za čezmejni prevoz bolnikov s covidom-19 - Najnovejša gospodarska statistika v prid Trumpu, razsežnost pandemije Bidnu - DARS z izpadom v vrednosti skoraj polovice gradbenih del Karavank
Ukrepi za zajezitev širjenja koronavirusa se podaljšujejo za en teden, je ponoči prek Twitterja sporočil predsednik vlade Janez Janša. Kateri ukrepi, ni pojasnil. Najverjetneje bodo tudi v prihodnjem tednu obvezne maske na prostem, omejena gibanje ponoči in prehajanje med občinami ter prepovedano zbiranja nad šest ljudi. Ni še jasno, ali se podaljšujejo tudi krompirjeve počitnice. Odgovore pričakujemo to dopoldne. Z vami sem Miranda Bratkič, v oddaji tudi: Druge teme: - Evropska komisija namenja milijone premečanju bolnikov med članicami - V Nici je moril mlad Tunizijec - Cerkniška občina odpira več prenovljenih cest - Nogometaši Mure po zmagi nad Mariborom na vrhu prvenstvene lestvice
O nadaljnji usodi veljavnih ukrepov za zajezitev epidemije pri nas bo vlada odločala s strokovno skupino za covid-19. Omilitev ni pričakovati, a tudi zaostritev ne. Več bo znanega drevi, ko - predvsem starši predšolskih otrok in mlajših šolarjev - pričakujejo tudi kakšen namig o tem, kaj bo po nedelji. Ravnatelji predlagajo še en teden počitnic. \t\t\t\t\t\t\t Preostale novice: Šole v Franciji in Nemčiji kljub karanteni ostajajo odprte. Berlin si ne želi zaostrovanja med Parizom in Ankaro. Sprejeta bo odločitev o prodaji dela železniškega tovornega prometa Čehom. \t\t\t\t\t\t\t
Neveljaven email naslov